open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Plongė

**Plongė** - miests cėntrėniam Žemaitėjės šmuotė, aple 27 km i vakaros nu Telšium. Plongės rajuona cėntros. 

Per Plongė tek Babronga opė, katra netuolėi Plongės ožtvėnkta īr. Tas dėrbtėnā ėš ėštvėnosės opės sosėdarės ežers vėitėniu tonkē vadėnams Plongės jūra. Netuolėi gelžkėlė stuotėis Ogėnskiū paluociu rūmā ė parks īr, katramė isėkūrės Žemaitiu dailės muziejos, Plongės parks (gamtuos pamėnklos – Perkūna Ōžouls).

Cėntrė īr Senamiestė aikštė, neoruomantėnė Plongės Šv. Juona Krėkštītuojė bažnīčė so varpėnė, linkou rītū - Plongės vėsū švėntu kuoplīčė, Lurds, Plongės jūra. Patiūs pėitūs lėguonėnė īr.

Tēpuogė īr Koltūras cėntros, pašts, 3 vēkontis kapā ė senė žīdū kapā (palėka tėk kelė pamėnklā), daug krautoviu. Stuov Liousoma dešėmtmetė pamėnklos, šv. Fluorėjuona skolptūra.

## Istuorėjė
Mėslėjama, ka žmuonės Plongės terituorėjuo gīvena da V-I o. pr. Kr.

1792 m. sausė 13 d. Plongė gava Magdeburga teisės. Šė data īr laikuoma miesta jubiliejom. Miesta gīventuoju skaitlios nu 1823 m. so pruotrūkēs auga, patė miesta terituorėjė ėšsėplietė.

2009 m. Plongė paskelbta Lietovuos koltūras suostėnė.

## Geuograpėjė
Tėkslės kōrdėnatės: 55o 54’ 40’’ N, 21o 50’ 30’’ E. Miests īr pabudavuots ont Žemaitiu aukštomuos ė patsā kalvuots īr. Mažne vėsos miests īr aukštiau kāp 100 metru vėrš jūras līgė, vuo aukštiausės vėitas - ė aukštiau kāp 120 metru. Tek Babronga opė ė keli maži opelē.

Pruo miesta ēn do svarbio kelio: Mažeikē - Tauragie ė Palonga - Šiaulē. Tēpuogė pruo Plongė ēn gelžkelės Šiaulē - Klaipieda. 

## Švėitėms
Plongie īr daug muokīklu ė kėtū švėitėma instėtocėju. Vėina gimnazėjė - Saulės, 1 specēliuojė muokīkla, Plongės teknologėju ė versla muokīkla, 5 pagrėndėnės muokīklas, darželē. Īr bibliuoteka.
## Torėzmos
I miesta atvīkst svetiu ėš vėsuos Lietovuos, ipatėngā ėš Žemaitėjės.

## Gīvėntuojē
Istuorėškā miestė liuob tonkē gīventė žīdū (1923 m, - 42,85%, vuo onkstiau tėk daugiau), ale dėdlės šmuots bova ėšžodīts Holokausta čieso. Pu 1990 m. Plongės gīvėntuoju skaitlios ėš lieta mažie. Daugoms gīvėntuoju īr žemaitē/lietovē (98,34%), a kėtū tautībiu mažā (rosu - 0,62%, okrainėitiu - 0,16%, baltarosiu - 0,09%, vuo kėtū - 0,78%.
## Miestā partnerē

## Žėnuomė plongėškē ė kėtė garsūs mietė gīvenė prietelē
*1909 m. gīvena dailėninks Mīkaluos Kuonstantėns Čiorliuonis so žmuona Suofėjė Kīmantaitė-Čiurlionienė, noms palėkės. Veselė anėi kielė pas diedė, katros bova Plongės klebuons. 1889–1892 m. Čiurliuonis muokies Plongės paluociu mozėkas muokīkluo.
* Haims Jichaks Blohs Hakoens (1865–1948) – Lietovos ė JAV rabėns.
* Vanda Rutkevič (1943–1992) – svietė žėnuoma alpėnėstė.
*Bruonėsluovs Lobīs (1938-2011), Lietovuos verslėninks.
*Česluovs Gabalis, lietoviu ruoka gropės *[[Pelenai]]* vuokalėsts čiuonās iejė i muokīkla ė anon bėngė.
*Ontans Puocios, Žemaitėjės varguonėninks, kuorvedis, pedaguogs ė dainiu, bažnīčės gėismiū autuorios, čiuonās gīvena 1948-1983 m.
*Aistė Smėlgevėčiūtė, dainėninkė, gėmos Plongie.
## Nūruodas

Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā
Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
2003

**2003** - nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadienī. Tāp pat:
* Tarptautenē giel ondens metā
* Tarptautenē chemėjas metā
* Europas neėgaliūjū metā

## Nutėkėmā Žemaitėjuo
* Balondė 29 d. Šapnagiūs bova ėkorta Šapnagiū kaima bendoumene "Gėmtėnė" .

## Nutėkėmā Lietuvuo

* Startava *Vikipedėjė* lietoviu kalba.

## Nutėkėmā Svieti

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
2002

**2002** - nakalamė̄jė metā, katrėi prasėded oterninkė. Tēpuogė:
* Terptautenē ekotorėzma ė kalnū metā.
* Jongtėnie Karalīstie - Tautėnē muoksla metā

## Nutėkėmā Žemaitėjuo
* Rogpjūtė 19 d. Lietovuos Respoblėkas Prezidėnta dekreto patvėrtints Tītovienu miesta gerbs.

## Nutėkėmā Lietovuo
* Vasarė 2 d. - pradiets nauduotė Lietovuos banka nustatīts oficēlos fiksouts lita kursos so euro: 3,4528 lita ož 1 euro.

## Nutėkėmā Svietė

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
2001

**2001** - nakalāmieji metā, katrie prasided permadienī. Tāp pat:
* Tarptautenē savanuoriu metā
* Jongtėniu Tautū dialoga terp cėvėlėzacėju metā

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

## Nutėkėmā Lietuvuo

## Nutėkėmā Svieti

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
2000

**2000** - kelamė̄jė metā, katrė prasided šeštadeinī. Tēpuogi:
* Terptautenē Taikuos Koltūras metā
* Terptautenē matematėkas metā

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietovuo

## Nutėkėmā Svietė
* Sosėkūrė Nuorvegėjės repa mozėkas gropė Karpe Diem.

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Metā

**Metā** - laikuotrapės tep dvėjūžems sokėmosi api saulē orbėta sosėjusiū īvėkiū. termėns - tēp pat gāl būt taikuoms bet korē kėtā planetā, pavėzdiou, "Marsa metā".

Kateguorėjė:Metā

print("python was here")
Žemīnā

right|upright=1.5|frameless
**Žemīns** didelis vėintisos sausumuos pluots Žemės planetuo. Dā vadėnams kuontėnento.

## Pasaulė žemīnā

Pasaulie īr septīnė žemīnā:

* Afrėka
* Amerėka
** Šiaurės Amerėka
** Pėitū Amerėka
* Antarktėda
* Australėjė
* Eurazėjė
** Azėjė
** Euruopa

Muokslėnie fantastėkuo īr mėnavuojamė i kėtė žemīnā, katrėi kažkumet nuskėnda, kap pavīzdiou Atlantėda.

Kateguorėjė:Žemīnā
Rėitavs

**Rėitavs** (liet. *Rietavas*) - miests Žemaitijuo, Rėitava savivaldībės cėntros. 

1875 m. Rėitavė bova surėngta pirmuojė Žemės ūkė paruoda Lietuvuo.
1882 m. iš Rėitava, par Plongė iki Palonguos bova nutėista pėrma tilipuona lėnėja Lietuvuo.
1892 m. Rėitavė bova pastatīta pėrmuojė elektrėnė Lietuvuo.

Mieste īr Rėitava Ouginskiū kultūras ėstuorėjės muziejos.

Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā
kateguorėjė:Rėitava savivaldībės gīvenvėitės
Žemīna

**Žemīna** - baltu deivė priveizontė žemė, žemdėrbīstė. 

Aukuojėma dalis, nupėlont alu, mėdu akėtus gierėmus, skėrtus Deivē Žemīnā, vadėnama **žemīliavėmo**.

kateguorėjė:baltu dievā
Apieravuojėms

**Apieravuojėms** - duovanu skėrėms Dievou a Dievams par švėntes arba itkontis anū pagelbas. Atlėikamė ivairiūs vėitūs: bažninčiuo, alkūs, kėtuos švėntuos vėituos.
Alkā

**Alks** - senuovės baltu švėntas vėitas, katrūsė liōb vīktė relėgėnės apeigas.


Vaizdas:Raciu alkakalnio koplytele.JPG|Račiū alkalnis su anuo papiedie atsiverontio švento ondeniu Mažeikiu rajuonė
Vaizdas:Renavo dubeniuotasis akmuo, z..JPG|Renava dubenioutasis akmou Mažeikiu rajuonė
Vaizdas:Dapsiu Saules akmuo.JPG|Mituoluoginis Dapšiū akmou, kėtāp vadėnams Saulės akmėnio Rūzgūs, Mažeikiu rajuonė
Vaizdas:Gyvoliu piliaklanis.z, 2006-04-09.jpg|Gyvuoliu pėlekalnis Mažeikiu rajuonė
Vaizdas:Daubariu piliakalnis.z., 2005-10-31.JPG|Daubariu pėlekalnis Mažeikiu rajuonė
1999

**1999** - nakalāmė̄jė metā, katrėi prasėded pernīčie. Tēpuogė:
* Terptautėnē Senesniū Žmuoniū metā

## Nutėkėmā Žemaitėjuo
* Siejės 28 d. Lietovuos Respoblėkas Prezidėnta dekreto ožtvėrtėnts Kroupiū miestalė gerbs.

## Nutėkėmā Lietovuo

## Nutėkėmā Svietė

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1998

**1998** - nakalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtadeinī. Tāp pat:
* Tarptautenē ondenīna metā

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

## Nutėkėmā Lietuvuo

## Nutėkėmā Svieti
* Siejės 7 d. - ėkorta Google.

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1997

**1997** - nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadeinī.

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietovuo

## Nutėkėmā Svietė

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
2004

**2004** - kalāmieji metā. Tāp pat:
* Tarptautenē technologėjū metā
* Tarptautenē rīžiū metā
* Kalbuos ė knīgas metā

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

## Nutėkėmā Lietuvuo
* Vasarė 21 d. – pradiejė vėiktė interneta puortals Bernardinai.lt.
* Gegožė 1 d. Lietova prijimta i Euruopas Sājonga.
* Bėrželė 27 d. – Valdas Adamkus ėšrinkts Lietovuos Prezidentu.

## Nutėkėmā Svieti

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Mažeikiu mozėkas muokīkla

**Mažeikiu mozėkas muokīkla** - muoksleiviu puormaliuojė muokīma muokīkla, katruo muokėnama grajitė, dainioutė ėr/aba vaidintė. 2005 m. patiuo muokīkluo ėr anuos filialūs Seduo, Žėdėkūs ėr Laižuvuo bova 538 muokėnē ėr 65 muokītuojē.

Īkorta 1955 m. siejės 8 d. Pėrmasis direktuorius bova E. Dačka, katros muokīklā vaduovava 20 metū. Tou metu muokies 55 vakā. 1959 m. išleista pėrmuoji laida, katra bėngė ėlgus metus akordėjuona skīriaus vediēs A. Znuotėns ėr Z. Mingiela, katros 18 metu grajėj „Trimitė" ėr 12 metū Vilniaus uoperas ėr balieta tetra orkėstrė.

Nu 1980 m. muokīklā vadovaun Ričėrds Grūšus, vuo nūg 1989 m. pavaduotuos ugdīmou īr Jūzaps Duomarks.
1996

**1996** - kalāmė̄jė metā, katrie prasided permadeinī. 

Tēpuogi 1996 m. ī:
* Terptautėnē biednoma naikėnėma metā

## Notėkėmā Žemaitėjuo

## Notėkėmā Lietovuo
* Siejės 19 d. – pradieje vėikt pėrms bankuomats Lietovuo.

## Notėkėmā Svietė
## Gėmėma dėinas

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1995

**1995** - nakalāmė̄jė metā, katrie prasided sekmadeinī. Tēpuogi:
* Terptautėnis Svieta Čiaboviū dešīmtmetės (1995-2005). 

## Nutėkėmā Žemaitėjė

* Telšiūs ikorta Ateitėis vėdorėnė muokīkla

## Nutėkėmā Lietovuo
* Kuova 1 d. ėkorts kuomercėnis televėzėjės kanals LNK.

## Nutėkėmā Svietė
* Gegožė 23 d. oficialē paskelbta Java programavėma kalba.

* Spalė 30 d. gėmė Mauri Hermundsson - Švedėjės žornalėsts ė YouTube bluogieris, 

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1994

**1994** - nakalāmė̄jė metā, katrie prasided šeštadeinī. Tēpuogi:
* Terptautenē šeimos metā

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

## Nutėkėmā Lietovuo
* Lėipas 18 d. – pasirašīta valnōs prekības sotartės so Europas Sājonga.

## Nutėkėmā Svietė

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1993

**1993** - nakalāmė̄jė metā, katrėi prasėded pernīčie. Tēpuogė:
* Terptautėnis kuovuos so rasėzmo ė rasėnė diskrėmėnacėjė dešėmetis (1993-2003)

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

* Veiklo pradiėjė Telšiū vīskopėjės liciejos.

## Nutėkėmā Lietovuo
* Spalė 13 d. ožtvėrtīnts Bartninkū miestalė gerbs.

## Nutėkėmā Svietė

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1992

**1992** - kalamė̄jė metā, katrėi prasėded sereduo. 

## Nutėkėmā Žemaitėjė
* Gegožė 6 d. - Lietovuos Respoblėkas Atkoremuosės Tarības nutarėmo patvėrtėnts Skouda miesta gerbs.

## Nutėkėmā Lietovuo
* Kuova 7 – atdarīta Prancūzėjės ambasada Vėlniou.

## Nutėkėmā Svietė
* Balondė 6 - Roberts Schumanns (*[[onglu kalba|ongl.]] - Robert Schumann*) būdams 10 metu aplonkė Šiaurės Puolio ė palėka jauniausio žmuogom, apsėlonkiosem anamė.

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Mozėka

thumb|right|Filippino Lippi
**Mozėka** ( - musiké (téchne) - mūzū mēns) - garsū mēns, menėšks garsū komponavėms ė tokiū akostėniū kompozėcėjū atlėkėms.

**Mozėka** - ėšraiaškas forma laiko terpie, nauduojant garsū ė paziū sroktūru. Ta sodėtingas formas koriniā, išreiškamė per natoralē ėųgaunama dėrgeklio, dažniausē garso, kombėnacėju ė modeliū konstrokcėja. Mozėkos funkcijos: estetėnė, menėnėnė, komonikacėnė, apeigėnė. No koltūras ė socialėnio konteksta prėklaussa, kāp mes skėrstuom mozėka.

Kateguorėjė:Mozėka
Astruonuomėjė

200px|right
**Astruonuomėjė** (gr. astron - žvaiždie, nomos - diesnės) - muokslos, apėmontės reiškėniū, esontiū ož Žemės ė anuos atmuosperas, stebiejėma ė aiškėnėma. Astruonuomėjė tėr objektū, katrus galėm veiziet dongou, kėlme, vīstėmuosė, fizėkėnes ė kemėnes savībes.
Statėstėka

**Statėstėka** - muoksls tėrontis masėniū vėsuomens aba gamtuos rēškėniū kiekėnius aspektos karto so tū reiškėniū kiekībėėnio torėnio ė sėikontis atskleistė tū reiškėniū vėsumuos bėndras savībes.

**Statėstėka** tāp pat vadėnams kiekībėniu domenū rėnkėms, apdoruojėms ė analėzė.

**Statėstėka** tāp pat gāl reikštė reiškėniū ė pruocesū kiekībėniū domenū vėsoma.

Kateguorėjė:Matematėka
Mituoluogėjė

90px|right
**Mituoluogėjė** (sen. gr. μυθολογία, ėš graiku μύθος - padavėms, pasakuojėms ė λόγος - žuodis, pasakuojėms, muokėms) ī relėgėnė sėstema iēnontė mitu vėsoma, t.ī. pasakuojėmā api dievus ė dėdvėrius, ontgomtėnės botībės ė steboklingus īvėkius bei rēškėnius. Mituoluogėjė tēpuogė vadėnams mitus tīrėniejontis muokslos. Mitās dažnā aprašuomė istuorėnē nutėkėmā.

Kateguorėjė:Mituoluogėjė
Teuoluogėjė

thumb|250px|Teuoluogėjės fakolteta personifėkacėjė.
**Teuoluogėjė** (sen. gr. θεος, theos "Dievs"; + λογος, logos, "muokslos", "žuodis") - religėnė teorėjė, katros tėkslos - pagrīstė religėnės duogmas ė tėkiejėma. Ne vėsas religėjės tor teuoluogėjė, bo teuoluogėjė dara prīlaida, ka galam racionalē mėslītė api Dieva ė Dievėškoma.

Kateguorėjė:Viera
Švėitėms

**Švėitėms**, da vadėnams **edukacėjė** (), īr pruocesos, katruo meto šveitėma īstaiguosė ė ne tėk fuormalē a nefuormalē asmenėms būtom perteikamas žėnės ė skvarmounamė gebiejėmā.

Fuormalė švėitėma sėstema tonkiausē sodara:
* Prīšmuokīklėnis ogdīms (vāku daržielē, vāku daržielē-muokīklas)
* Pradėnis ogdīms (pradiuos muokīklas)
* Pagrėndėnis ogdīms (pagrėndėnės muokīklas)
* Vėdorėnis ogdīms (vėdorėnės muokīklas)
* Pruofesėnis muokīms
* Aukštesnīsis muokīms (aukštesniuosės muokīklas)
* Aukštasis muokslos

Da būn nefuormaliuojė švėitėma sėstema. Anou sodara ligmuokīklėnė ogdīma, kėtas vāku papėlduoma ogdīma ė soaugosiu švėitėma istaigas.

## Tēpuogė veizieket
*Švėitėma omžios
1990

**1990** - nakalāmė̄jė metā, katrė prasided permadeinī. 

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietovuo

* Kuova 11 d. Lietuvuos Aukštausiojė Tarība paskelbė atkorūnti Lietovuos liousoma.

## Nutėkėmā Svietė

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1991

**1991** - nakalāmė̄jė metā, katrė prasided ontradeinī.

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietovuo
* Sausė 13 d. Tarību Sājonga ėvīkdė krōvėna agrėsėjė priš Lietovos žmonis. Vėlniou Tarību Sājonguos kareivē nožodė 13 cėvėliu žmoniu ėr veina sava karininka.

## Nutėkėmā Svietė
* Bėrželė 12 d. Rosėjuo ėšrinkts pėrmasis nepriklausuomas Rosėjes Federacėjes prezidents Borisos Jelcins, laimies 57 % balsu.

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Puortėgrapėjė

thumb
**Portėgrapėjė** vuo **puortėgrapėjė** - vaizdū ėšsaugojėma teknoluogėjė, naduonont mekanėnios, kemėnios aba skaitmenėnios metuodos. Žuodis kėlėma ėš graikū kabuos žuodė φως phos ("švėisa") ė γραφις graphis („teptoks“), katrėi karto znuočie peišėmā šveisuo. Tas termėns anglo ė vokietiū kalbuo pradiets vartuotė 1839 metās, vasarī.

Puortėgrapėjė, padėrbta ėš skrīdė, vadėnama aerapuortėgrapėjė.

## Skaitmenėnė puortėgrapėjė
Skaitmenėnė puortėgrapėjė skėras nū tradėcės (joustėnės) puortėgrapėjės ton, ka šėisa patenk na i joustelė, vuo i šėisuos matrėca.

Kateguorėjė:Mens
Huobis

**Huobis** (aba **liousa čiesa ožsiėėmėms**) - mėgiams žmuogaus būds praleistė savo liousa čiesa. Tas gal būt sportavėms namėnio gīvūlele prievėiza, ėvairos žaidėmā, koliakcianavėms, kolėnarėja, mezgėms ė daugībė kėtū rūšiū ožsjiemėmū.

Kateguorėjė:Zabuovas
Filosuopėjė

[thumb|[Atienā|Atienu filosuopėjės muokīkla Senuobės Graikėjuo numaliavuojės Rafaelis (XVI o.)]]
**Fėluosuopėjė** īr muokslos api bėndrūsius, onėversaliausios prėncėpus ė diesnėngomos, ėnstrumentraėjos kėtiems muokslams, vėsū pėrma humanėtarėniams (tēpuogė matėmatėkā - tėksliesiems muokslams).

Fėluosuopėjė
Tētros

thumb|right|Dionėso tētros
**Tētros** (ėš pr. théâtre; lot. theatrum; gr. théatron veita, skėrta paruodėmou; v. theasthai paveizietė) - menėnės ėšraiškas priemuonė, ėšuorėne ė vėdėne svieta notėkėmu atvaizdavėms scenuo, dalīvaunont aktuoriams ė poblėkā.

## Antėka

V omžios īr laikuoms dramū klestiejėma laikuotarpio. Žėmiausė tragediju kūriejā: Sofuoklis, Aischėls, Eurėpėds.

Kateguorėjė:Mens
Kateguorėjė:Zabuovas
Skolptūra

miniatiūra|Skolptūra
**Skolptūra** - mena šaka apėmontė estetėskū, menėniu objektu korėma ėš ėvairiū medžiagu, kopėjounant aplinkuo egzėstounančias fuormas, soreikšmėnont ė pabriežent tam tėkras anu īpatībes aba koriant abstrakčios objektos, rėmiantės pagrėndėnėm geometrėnėm formuom. Tai seniausia trėmačio mena rūšės. Skolptūra sokoriama pridedant veina medžiaguos masē pri kitos (lipdība, koliažs) aba noėmant medžiaguos dalė (kalėms, druožība).

Kateguorėjė:Mens
Kalbuotīra

**Kalbuotīra** (aba **lėngvėstėka**) - bėndros muokslu, tėrontiu natoralias kalbas, pavadėnėms. Kai katrėi muokslėnėnkā kalbuotėra laika semiuotėkas muoksla dalėmi.

Palē tīrėma uobjekta ėšskėrama bėndruojė ė specēliuojė (tėr atskėra kalba aba gėmėningu rokundu gropės/geuograpėškā aba tėpoluogėškā artėmū kalbū stroktūra, pvz., baltėstėka, slavėstėka, skandanavėstėka, japuonėstėka ė tēp tuoliau).
Suocēluogėjė

**Suocēluogėjė** īr muokslos, nagrėniejontės vėsuomenės vīstėmuosė diesnėngomos.

Suocēluogėjė
Kateguorėjė:Suocēlėnē muokslā
Fuolkluors

**Fuolkluors** - tautuos žuodėnės tradėcėjės vėsoma. Tas īr liaudėis dainas, raudas, pasakas, sakmės, legendas, padavėmā, mitā, mīslės, mėnklės, patarlės, prėižuodē, bortā ėr keriejėma formulės, oracėjės. Kartās sōvuoka soprontuoma platiau ėr rēšk apriedus, nomūm rēkmenus, liaudėis dailė, mozikas instrumentus, kėtēp "liaudėis koltūra".

Kateguorėjė:Etnuograpėjė
Taduja

**„Taduja"**, Kelmės jaunėma fuolkluora cėntra fuolkluora ansamblis. Vaduovs - Osvalds Gerbenis. Isėkūrė 1991 m. Īra išleidės komapktėnė pluokšelė „Taduja". Ansamblis propagaun Kelmės krašta dainas, šuokius, ratielius i papruotius. Programuo - žemaitėšks folkluors.
Alksna (kuolektīvs)

**„Alksna"**, Mažeikiu rajuona koltūras cėntra fuolkluora ansamblis. Isėkūrė 1986 m. Propagoun Mažeikiu krašta dainas, šuokius, ratelius ė papruotius. 2005 metās ėšlēda kuompaktėnė pluokštelė „Onkstėi rītė...".
Šatrėjė (kuolektīvs)

**„Šatrėjė"**, Telšiū rajuona Loukės miestelė kultūras nomū fuolkluora ansamblis. Isėkūrė 1972 m. Vaduovā - Juona Misiūnienė i Juons Misiūns. Propagouna Telšiū krašta žemaitėškas dainas, šuokius i ratielius. 1977 metās ėšleida pluokštelė  „Loukės mozėkontā”, 1987 m. - „Patalkiū vakaruonė” , 1998 m. garsa kasetė „Šatrėjė”.

Dažnā dalīvaun Ognėis švėntie ont Šatrėjės kalna, uorganėzounama Šatrėjės ruomovuos.
Švėntė

**Švėntė** - rėnginīs, katras organėzoujams kuokem nuors īvīkiou pamėnavuotė.

Skėriamas tuokės švėntės:
* Dainū švėntė,
* Derliaus švėntė,
* Kalėnduorėnės švėntės: Ožgavienės, Kaliedas, Vielīkas, Ėlgės, Jorgėnės, Juonėnės (Rasuos), Vielinės,
* Spuorta švėntės,
* Valstībinės švėntės ė kėtas.

Kateguorėjė:Papruotē
Česluovs Kontrėms

**Česluovs Kontrėms** (liet. *Česlovas Kontrimas*, 1902 m. gegožė 27 d. - 1989 m. gegožė 27 d.) - žemaitiu dailininks i pedaguogs. Gėmė 1902 m. gegužies 23 dėina Mažeikiu apskrities Žėdėku valstiaus Dapšiū kaimė. Pėrmus mena pažėnėma pamatus gava pas lietuviu akvarelėsta K.Sklierio. Muokėnuos Lėipuojės i Telšiū gėmnazėjuos, vuo septīnioulėkas metu būdams ėšiejė savanuorio i Lietovuos kariuomene. Vieliau stodėjava Kauna mena muokykluo. Čė kāp tik K.Sklierius paskatėna Česluova Kontrėma lėitė akvarelės. 

Česluovs Kontrėms dėrba muokītuojo Kauna, Pasvalė, Mažeikiu gėmnazėjuos. Čė uns bova īkūrės dailies ratelius, katrūs ėšmuokė nemažā gerā žėnuomu dailėninku - J. Švaža, B.Jokūbuonienė, A.Martinaiti, V.Juonīna ė kt. 

Česluovs Kontrėms Kaunė īkūrė dailies muokīkla ė bova anuos pėrmasės direktuorius. Lėgė pat 1986 metu gīvena ė kūrė Kaunė. Nu 1986 m perikiele i Vėlniu. Čė nutapė Sėmuona Daukanta, Vīdūna, Mairuonė puortretos. 

Mėrė 1989 m., palaiduots Vėlniou, Antakalnė kapūs.

kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Kateguorėjė:Dailėninkā
Žemės ūkis

thumb|right|240px|Žemies ūkės Ėndonėzėjuo
**Žemės ūkis** ī akanuomėkas šaka, katruo žemė ī kap gamības priemuonė. Ana nauduojama ėr augalams augintė, ėš katrū ī gaunamas medegas žmuoniū jiediou, šieralā – gīvuoliū šierėmou, ploušts – drabožiams o kėtėms dalīkams ėšdėrbtė. Žemės ūki sodara o gīvuolėninkīstė, katra, sonauduodama žmuogous jiediou netinkamas augalū dalis, doud žemē uorganėnės trāšas. Kāp taisīklė, tā šakā īr priskėrama miškėninkīstė, žovėninkīstė o bėtėninkīstė.
Medėcėna

thumb|Sėmbuolis
**Medėcėna** vuo **medicina** - muokslos, katros tėr žmuoniū sveikata.

Žemaitėjuo nu senū laikū bova nauduojama liaudėis medėcėna, ale raciuonaliuosės medėcėnas istaigas atsėrada vielā. 1579 m. jiezoitā Vėlniuo pabūdavuojė akademėjė (vieliau palėka Vėlniaus universiteto), ale medėcėnas muokslu tėnās ėlgā neplietuojė. Pradiuo medėkā liuob darboutėis tėk dėdliuojė konėgākštė ė magtīngu magnatu paluociuos, bova mecenatu, katrėi būdavuojė špituolės ėr aptiekas. Daugiau asmenėniu daktarū atsėrada XVII a. pabėnguo. 

1775 m. Seims padėrba Špituoliu kuomisėjės, ale anuos vēksmėngas nabova, tudie 1791 m. ikorta Puolicėjės kuomisėjė, soregėstravosė 200 špituoliu LDK. Jau žlogos ATR, 1797 m., Špituoliu kuomisėjės atkortas, ikorta valdība, katruos atsakuomībie bova bėndra, adminėstracėnė medėcėnas prīvaiza.

## Medėcėnas šakas
Medėcėna gal būtė skėrstuoma tēp:
* Kėrorgėjė
* Hemuotuoluogėjė 
* Neuruoluogėjė
* Onkuoluogėjė
* Ortuopedėjė
* Pediatrėjė 
* Psėkētrėjė 
* Traumuotuoluogėjė

## Nūruodas

Kateguorėjė:Medėcėna
Transpuorts

[thumb|200px|[ICE]]
**Transpuorts, transpuortavėms** - žmuoniū a prėkiu perkėlėms ėš vėinuos vėitos ė kėta. Žuodės kėles ėš luotīnėšku žuodiu *trans* (par, skersā) ė *portare* (neštė, gabentė).

Transpuorts skėrstuoms i trės kateguorėjės:
* uora, 
* žemės,
* ondens.
C (kalba)

**C** - gan žēmo līgio pruogramavėma kalba, katra īr sokorta XX omžious aštontuoje dėšėmtmete pradiuo. Anuos kōriejē - Ken Thompson ė Dennis Ritchie, o kalbuos tėkslas bova - nauduojėms UNIX uoperacėnie sėstemuo.

Kalba spartē paplėto ė dėl īpatinga dėdelio efektėvomo plačia nauduota uoperacėniū sėstėmū, kopiliatoriū ė kėtū muokėmo sistemū korėmou. Tāp pat kalba dažnā nauduojėma švėitėmo īstaiguos, programavėmo muokėmou.

Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Perl

**Perl** - programavėmo kalba, pėrmoja versėja sukūrė ė 1987 groudžio 18 deina ėšleido Larry Wall. Ta kalba paveldėjo laba daug kėtū programavėmo kalbū savībiū.

1993 metās Perl programavėmo kalba bovo perrašīta ėš naujo, ė nuo 5 versėjos atsėrado daugībė naujū galimībiū.

Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
CSS

**CSS** *(angl. Cascading Style Sheets)* - kalba, skėrta nosakītė kėta stroktūrėne kalba aprašīto dokumėnto vaidavėma. Dažniausē CSS aprašoms HTML dokumėntū pateikėms, tačiau anuo galėma taikėtė ė ėvairiems kitiems XML duokumėntams (tame tarpe SVG ė XUL).

Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
IPC

**IPC** (*[[Informatika|Ėnformatėkos]] ė pruognazavėma centros*) - 1999 rogpjūtė 31 deina bovo reorganizouta ī Švėitėmo ėnformacėnių tėchnologėjū cėntra (**ITC**), katras periemė IPC darbos, projektos ė programas.

ITC adresos - Sovalku g. 1, LT-2600 Vėlnios.

## Nūruodas
* IPC poslapės

Kateguorėjė:Infuormatėka
Vaizdounamuojė dailė

thumb
**Dailė** - mena rūšės, katra skėrstoma ī vaizdounamuojē ė taikomājā - dekoratīvinē. Skirtinga nei kėtū meno rūšio dailės kurinē paprasta tor maerialē - tūrinē forma. Tačiau XX omžiou atsėrado ė naujuosios dailės formos, katras galėma apėbrėžtė kāp balansavėma ont meno ė nemeno rėbos, katruoms bodinga īdieju ėšraiška.

Kateguorėjė:Mens
XML

**XML** *([[onglu kalba|ongl.]] eXtensible Markup Language)* - W3C rekomendounama bėndruos paskėrteis duomėnū stroktūru bė anū torėnė aprašuomojė kalba. Pagrėndėnė XML kalbuos paskėrtis īr užtėkrėntė lėngvėsni duomėnū kėitėmosė terp skėrtingū tėpo sėstėmū, tonkiausē sojungtū ėntėrnėtu. Pagrėndėnis XML kalbuos vėinets īr elemėnts.

Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
SVG

Tou formato galėma aprašītė tėik statėnios, teik ė anėmoutos vaizdos. SVG standarts īr atvėrs, sokūrė W3C konsiorcėmas.

Kateguorėjė:Infuormatėka
C++

**C++** - bėndruos paskirteis pruogramavėma kalba, vėina puopoliariausiu pruogramavėma kalbū.

Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
XSLT

**XSLT** (ongl. eXtensible Stylesheet Language (XSL) transformations) - kalba, aprašontė XML dokumėnto transformacėja ī HTML dokumėnta aba ė kėtokios stroktūros XML dokumėnta. Ta kalba neretā nauduojama tėnklalapiū torinioi teisiuoge ėš XML domenū generoutė, tačiau tai tik vėins ėš daugėlio anuos prėtaikėmū. XSLT nauduoja XML sėntaksē.

Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
BASIC

BASIC (angl. Beginner's All-purpose Symbolic Instruction Code) - programavėmo kalbū šeima. Sokorta kāp lėngva nauduojama programavėmo kalba ana bovo platē nauduojama kompiuterious devėntam XX omžioaus dešimtmetie ė ėšlėikta popoliarė ėki šiū dėinū so daugėlio ėšvystėtū kalbuos atmainū.

Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Uorvėdū suodība

thumb|250px|Uorvėdū suodības kūlē
**Uorvėdū suodība** - moziejos, garsiejontės dėdelė kūliu ėkspuozėcėjė. Moziejos isėkūrės Krėtingas rajuonė, ož kėliū kilometru nu Salontū, Gargždielės suoduo.


Abruozdielis:Uorvėdū suodība2.jpg
Abruozdielis:Uorvėdū suodība3.jpg
Abruozdielis:Uorvėdū suodība4.jpg
Abruozdielis:Uorvėdū suodība5.jpg
Abruozdielis:Uorvėdū suodība6.jpg
Abruozdielis:Uorvėdū suodība7.jpg
Abruozdielis:Uorvėdū suodība8.jpg


kateguorėjė:Žemaitėjės muziejē
JavaScript

**JavaScript** (JS) - objektėška orėntouta skriptū programavėmo kalba, besėiamėntė prototėpū princėpo. Tonkiausē kalba nauduonama ėnternėtėniū poslapiū ėnteraktėvomo realėzacėjai, bet tāp pat naudujama ė kāp galimībė skrėptas manėpolioutė tam tėkruom programuom. Kalba sokorta Brendano Eicho Netscape kompanijuo ė pavadinta Mocha, vėliau pervadinta ī LiveScript ė galiausē patapa JavaScript.

Paskotėnė JS versėja - 1.5

Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Java

**Java** - programavėmo kalba, objektėška orėntouta, 1991 metās sokorta Džeimso Goslingo ė kėtu Sun Microsystems inžinieriu. Ruoda oficialē paskelbta 1995 metu gegožė 23 dėina. Java ruoduos pėrminis tėkslas bovo pakeistė C++ kalba.

Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Kuoplītštolpis

**Kuoplītštolpis** īr 3-4 metru aukštoma liaudėis mena ėšbūdavuojėms. Gal būt ėšbūdavuots ėš medė, aba mūra. Ont štolpa vėršaus padėrbta maža kuoplītielė so švėnto abruozielio, vuo ont anos vėršaus īr krīžios.

Kateguorėjė:Liaudėis mens
Kuoplīčelė

**Kuoplīčelė** aba **kuoplītalė** - žemaitėškas mažuosės bažnītelės, katras liuob būdavuotė ont žemės aba pritvėrtintė kuokiam nuorintās stuoram medie, tonkiausē ōžoulė, pošie aba beržė. Ont žemės pabūdavuotas kuoplīčelės medėnės ė mūra īr. Tonkiausē prīšakėnė posė so stėklėnēs longās. Patiuos kuoplīčelės vėršou tor krīžieli.

Katras tvėrtėna pri mediu, anuos liuob būtė mažuos dieželės skvarmas, so dvėšlaitio stuogelio. Kuoplīčelies žemaitē tonkē ėšbūdavuota Rīmuojėmelė, Pėitas ė kėtuokius dėivelius. Ton kuoplīčelės tonkē bova ėšrašītas ėr nudažītas kuoki nuorintās spalva.

## Kuoplīčelės ont žemės

Vaizdas:Koplytele, zemaiciu, 2005-09-03.jpg
Vaizdas:Koplytele, zem., 2005-09-03.JPG


## Kuoplīčelės mėdiūs

Vaizdas:Koplytele medyje, zematija, 2006-08-20.jpg
Vaizdas:Koplytele medyje, zemaiciu, 2006-08-16.jpg


kateguorėjė:Liaudėis mens
Kuova 25

**Kuova 25** dėina īr 84 metu dėina (kelamāsēs metās - 85) palē Grėgaliaus kalėnduorio. 
## Vardadėinē

Merkīs - Nuormants - Nuormanta - Normėla

## Gėmėma dėinas

* 1881 m. - Bela Bartok, Vengrėjės kuompozėtuorios. (m. 1971)
* 1903 - Kost Burbulis, Bėblėjės pargoldītuos, metuodėstu bažninčės konėgs.
* 1906 - Jūzaps Kupčinsks, gīdītuos terapeuts, profesuorios.
* 1909 - Petros Cvėrka, rašītuos.
* 1912 - Klemensos Jūra-Juraitis, pruozėninks, poets.
* 1867 - Arturs Toskanis, italu dirigėnts ė režėsierios.
* 1881 - Bela Bartoks, vengru kompozėtuorios ė pijanists.
* 1947 - Eltuons Džuons, onglu dainėninks, kompozėtuorios ė pijanists.
* 1952 - Ontans Muockos, Kolumbėjės filosuofs, matematiks ė politiks.
* 2006 - **startava Žemaitėška Vikipedėjė**.

## Smertis

* 1914 - Frederėks Mėstralės, prancūzu poets, Nuobelė literatūras premėjės laureats
* 1918 - Kluods Debiosis, prancūzu kompozituorios

Kateguorėjė:Dėinas
Kretinga

**Kretinga** - vėins ėš seniausiū vakarū Žemaitėjės ė Lietovuos miestū. Ons īr isikūrės pri Akmenuos opės, šalėp Palonguos kurorta, 25 km ė šiaurės rītus nu Klaipiedas. Rajuona cėntros, tēp pat senionėjės ė apīlinkiu senionėjes cėntros.

Kretinguo ėš šiauris ī pėitus tek opis Akmena. Dėdlesniuojė miesta dalės ėšsėdiestiosė rėtėniamė opės krontė. Čė īr savėvaldībė, Viešpatėis Apreiškėma Švč. Mergele Marījės bažninčė (pabūdavuota 1617 m.), bernardėnū vėinuolīns (so seniausio ėšlėkosio Saulės laikruodio Lietovuo - aplė 1610 m.), Evangelėku liuteruonu bažnīčė, koltūras nomā. Šiaurėniame pakraštie īr Dvara rūmā, Kretingas moziejos, rajuona cėntrėnė lėguonėnė, puoliklinika, čė telkša do ežero. Vakarėniamė Akmenuos opės krontė īr pramuones dėrbīklas, ēr gėlžkėlis ī Klaipieda.

Kretinga pėrmuojė lėika pamėnavuota 1253 metās Kurša vīskopa raštė. 

## Sports
* FK Minija (1962) futbola klubs.
* FK Minija (2017) futbola klubs.

kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Zabuova

**Zabuova** ī bikuoks žmuogaus vēkėms, ka ons (aba anou prietėlē) galietom atsitrauktė nug kuožnadėinė gīvenėma, darbū, ka galietom paėlsietė.

Kap katruos dabartėnės zabuovas:
* Televėzėjė
* Kėns
* Tētros
* Šuokē
* Spuorts
* Lažības
* Radėjs
* Ruokavėmasis
* Gierėms
* Mozėka
* Medžiuoklė
* Žovavėms
* Špuosā, šutkas
* Muonu ruodīms
* Žaidėmā
ė t.t.
Šateikē (mozėka)

**„Šaiteikē"** - Plungės rajuona Šatėikiu miestelė kultūras nomū fuolkluora ansamblis. Isėkūrė 1989 m. Vaduovė - Laima Duomarkienė. Ansamblis dainioun i šuoka Plungės krašta dainas i šuokius.
Televėzėjė

**Televėzėjė** - telekomunėkacėnė sėstėma, katra īr skėrta translioutė ė priimtė vaizdos ė garsa per atstoma.

Analginē televėzėjos sėgnala īr persiuntamė restraliacėjos stotiu.

thumb|

## Lietuvuo transliounamė kanala

* LTV
* LNK
* TV3
* BTV
* LTV2
* TV1
* TV6

Kateguorėjė:Televėzėjė
Kins

thumb|right|Kin projektuorios
**Kins** - kultūros sritis, apėmontė kūrībinē, gamībinē, technėnē, muokomajā, ėnformacėnē, švėitiejėškā veiklā, katruos pagrėndėnės tėkslas - gamintė ė ruodėti filmos.

Ana nosako fimū kūrībā kāp meno formā aba kāp pramuogū verslo srītė.

Kine vaidėnontės artistā tonkiausē vadėnamė aktores.

Kateguorėjė:Kins
Bruokeris

**Bruokeris** - asmou, aba īmuonė, katras kātras kāp neprėklausuoms tarpinėnks vīkda prekiu ė vertībėniū puopieriu pėrkėma-pardavėma sanduorios prėkiu ė vėrtībėniu puopieriu biržuos. Veik kāp savo klientu, katrėi patės nagal a nenuor dalīvautė prekībuo patės, atstuovs.

Kai katrie prekiatoja vertībinēs puopierēs prekiaun grīnā savo rėzėka, tikiedamės, ka tam tėkra akcėjū kaina pakėls aba nokrės. Tou atvėjo bruokeriū sāvuoka aniems sunkē taikītėna, aneu savė dažnā vadėn teisiog bėržos prekeivēs.

Kateguorėjė:Fėnansā
Ekvaduors

**Ekvaduors** - valstībi Pėitū Amerėkuo, pri Ramiojā vuondenīnā. Tōr robežos so Kolumbėju ėr Perū. Suodara 22 provincijės. Suostine īr Kits. Ekvaduore gīven 13,5 milijuona prieteliu. Ekvaduorou prėklausa Galapagu salas. Svarbiausė ūkia šaka ir bananu auginims.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
Valstībė ī Pėitu Amerėkas žemīnė.

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė

Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Berasategs

**Berasategs** (ėsp. *Berazategui*) īr miests Argentinuo, Buenas Airiu provincėjuo, Buenas Airiu aglomeracėjuo, pri La Platas estuarijės. Given 150 000 prieteliu. Miests sosidarė 1960 roku.
Radėjs

**Radėjs** īr teknuoluogėjė, katra leid perdoutė sėgnalus alektromagnetėniu bongū modulēvėmo. Radėjo tāp pat vadėnams padargs, skėrts radėjė bonguom priimtė.
Tadžikistans

**Tadžikistans** arba **Tadžikėjė** (tadž. Тоҷикистон) īr valstībė Vėdorėniuo Azėjuo, tor robežius so Kėrgėzėjė, Kėnėjė, Ozbėkistano ė Afganėstano. Suostėne īr Dušanbė. Rītinė šmuota užėm Pamīra kalnā (aukštiausė vėita - Ismoila Samani kalns, katros geriau žėnuoms kap Kuomonėzma piks). Given 5,5 milijuona prieteliu. Dėdliuojė dalės giventuoju īr tadžėkā, rosā ė kėrgėzā.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Koltūra

**Koltūra** vuo **kultūra** ( - apdėrbėms, ugdėms, aukliejėms, lavėnėms, tuobolėnėms, vīstėms, garbėnėms) īr kas sokorta fėzėnio ė pruotėniu vėsoumenės darbo. Žuodis gal znuočītė:

* Žmuogaus ė vėsoumenės veikluos prodoktā, anuos skvarmas ė sėstemas, katrū funkcionavėms leid kortė, panauduotė ė perteiktė materēlėnės ė dvasėnes vertībės.
* tuoboloma laipsnės, prigauts katruo nuorintās muoksla a veikluos srėtie; ėšprosėms.
* Augėnėms, koltivounamas augals.
* Bioluogėniu lasteliu, audėniū, nedėdliū organū a anū šmuotu, pajėmtū ėš prieteliaus, gīvė a augalū organėzma, ėšlaikėms ė augėnėms specēliuos mitībėnies terpies.
* Arkeoluogėnė koltūra - gropė veina laikuotarpė tuos patiuos terėtuorėjės arkitektūrėniu pamėnklu , katrėi tor bėndrū bruožu.

**Koltūra** īr žmuoniū vėsuomenės būklė, anuos išprosėma ruodėklis, korin apibūdėn dvasėnis ė materēlinis anuos gīvenėms. Tas priklausa nu istuorėnė anuos ėšsėvīstīma, no tuo, kuokės nauduo gamības prīmuonės. Vėinuoki bova koltūra žmuogaus ė vėsoumenės, katra lauka arė so pritaikīta tam medė šako ė medžiuojė so nuglodėnta kulė kėrvelio, ė vėsā kėtuoki, kor žemė ar so šiūlaikėnio plūgo ė žmuogos sied traktuoriaus kabinuo. 

Atskėra žmuogaus koltūra ruoda anuo elgesīs vėsuomenie – dėrbont, bėndraujint so kėtās, leidont laisvalaiki ė t.t. 

Ta sāvuoka, be minietu, apjem ė kėtus dalīkus. 

## Platiau
* Koltūras '''kateguorėjė'''
* '''Sārašos''' kon rēk žėnuotė apė koltūra svietė

## Tēpuogė veizieket
*Žemaitiu kultūras draugėjė

Kateguorėjė:Koltūra
Gaila

**Gaila** - senuobės lietoviu mėtoluogėjuo bova naktėis dėivė.
Sapnė ana liuob konkīntė žmuonės ė gīvuolios.

## Tēpuogė veizieket
* Lietoviu mėtuoluogėjė
Aitvars

**Aitvars** (Atvars, Svitėls, Žaltvėkšs, Žalvėsks, Sparīžios, Spiroks, Pūkės, Damavīks, Koklėks, Gausinėlės) – lėtuviū paguonėškojo panteono dėvėška botībė, atmosfėros, ondens, īpat debesū, saugotuos, katras tor rīšė so žeme ė anuos tortas.
Vox Maris

**Vox Maris** - regėjuonėnė infuormacėnė pramuogėnė radėjė stoutės, katra sava pruograma transliou 99 MHz dažnio FM bangū  Klaipieduo ėr roužė 60 km spindolio ī rīnki Klaipieduos.

Nu 2007 metu sausė 24 dėinuos radėjuo stuotėis „Vox Maris“ pruograma transliounama ėr Vėlniou, 96,8 MHz dažnio FM bangu roužė aple 70 km spėndolio ī rīnki Lietovuos suostenės.

Kateguorėjė:Radėjė stuotis
Geras FM

thumb|150px|Geras FM logotėps

**Geras FM** - regiuonėnė mozėkėnė ėnformacėnė radėje stuotės, katra sava prougrama transliou 101.9 MHz dažnio 50 km spindolio ėrīnkou Vėlnious.

## Nūruodas
* ''Geras FM'' ofėcēlos tėnklopės
* ''Geras FM'' transliacėjė interneto

Kateguorėjė:Radėjė stuotis
Kirkizėjė

**Kirkizėjė** - valstībė vėdorė Azėjuo, bovosė Tarībū Sājongas respoblėka. Robežios ēn palē Kėnėjė, Kazachėjė, Tadžėkėjė ė Ozbekėjė.

## Puolėtėnė sėstema
Valdėma skvarma Kuonstėtocėjuo īr nustatīta kēp demuokratėnė. Šalės nu 1991 metū prėklauso Valnu Valstībiu Sandraugā.

## Geuograpėjė
Šalės laba kalnouta, daugiau kāp posė terėtuorėjės īr 2500m vėrš jūras līgė vuo aukštiau.

## Demuograpėjė
Daugėlės gīventuoju - kirkizā, rosā.

## Ekonuomėka
Gauso mėnėralu, auksa, gīvsėdabrė, naptuos, doju. Daugoma gīventuoju vertas gīvolėninkīstė, dėrbamas žemės mažā.

## Koltūra

miniatiūra|kairėje|240px|Bėškėks

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Liousū Valstībiu Sandrauga

**LVS**, **VVS** aba **NVS** (**Liousū Valstībiu Sandrauga**) - valstībiū sājonga, jongontė Rosėje so dar 11 bovusiū Tarību Sājongas rėspoblėku. Šiou čiesu VVS ėšgīven puolėtėnē krėzē. Okraėna tėk formalē prėklausa VVS.
dešinėje|miniatiūra|270px|NVS
dešinėje|miniatiūra|270px|NVS

Kateguorėjė:Organėzacėjės
Tau

**Radijas Tau** – stuotės, katra ėkorta 1993 m. vasarė 1 d. Daba savo pruogramas tranlioun 102,9 FM dažnio 50 - 80 km spėndolio aplīinkou Kauna.

Kateguorėjė:Radėjė stuotis
Changeling: The Dreaming

**Changeling: The Dreaming** - vaidmenū žaidėms, katruo veiksmos vīkst Tomsuos Svietė ė nauduojama Storytelling mekanėka. Žaidėma ėšleida kuompanėjė White Wolf.

Kateguorėjė:Kuompioterėnē žaidėmā
White Wolf

**White Wolf, Inc.** - JAV žaidėmu kuompanėjė, katrō labiausē garsė sava vaidmenū žaidėmo .

Kuompanėjė 1991 metās ikūrė Mark Rein Hagens ė Steve bei Stewart Wieck'ai. Pavadėnėms pasėskuolėnts nu vėinas Michael Moorcock kningas. Daba White Wolf īr vėin stombiausiū ė pelnėngiausiū vaidmenū žaidėmu kuompanėju.

Kateguorėjė:Kuompioterėniu žaidėmu kuompanėjės
Atenduorns

**Atenduorns** ī miests Vuokītėjuo, Olpės apskrėtie, 500 m vėrš jūras līgė. Senuobie bova Hanzas miests. Prieteliu: 25 163 (2005 m. groudė 31 d.). Pluots: 57,86 km².

Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
Metu laikā

**Metū laikā** - planetas judiejims aplink Saulė, ka dėl ašėis pasvėrėma nevėinuoda saulės spinduliū gauna eš pradiuos daugiau vėins pusrutulis, vo paskiau - kėts. Labiau šėldomame pusrutulie īr vasara, mažiau šėldomamė - žėima. Pri pusiaujė Saulė apšvėita vėsā laika vėinuoda i čė metū laikū nier. Trumpiausi metā īr Merkurijou - 88 Žemės paras, vo Plutuona metā trunka 248 Žemės metus. 

**Tas taps vaizdielis skirtingās metu laikās:** 

Vaizdas:Ziema.ZE.jpg|Žėima
Vaizdas:Pavasaris.ZE, 2006-05-06.jpg|Pavasaris
Vaizdas:Venta.JPG|Vasara
Vaizdas:Ruduo..ZE, 2005-11-01.jpg|Rodou


Kateguorėjė:Metū laikā
Kėpėšas

**Kėpėšas** (kārtas *Kipishas*) - Lėtuvous hip-hopo, regi mozėkos atlikies, katras ėšgarsieja dalėvaudams dueta Kastaneda mozėkėnie veikluo no 2002 metū. 

## Dėskografėjė
***Alboma**
**Līrišks gongterės (2004)
**Formata-Neformata (2006)

***Radėjo sėngla**
**Daktars Vasara (2003)
**Līrišks gongterės (2004)
**Piniga, Piniga (2004)
**Vaikīstės draugā (2006)
**Formata-Neformata (2006)

Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Norsoltans Nazarbajevs

thumb|200px|Nursultanas Nazarbajevas

**Nursultanas Nazarbajevas** (Нұрсұлтан Әбішұлы Назарбаев, g. 1940 m. lėipas 6 d.) - bovės Kazakstana prėzidėnts. Anuo valdīms bova laikuoms autuorėtarėzmo.

Nazarbayev
Kateguorėjė:Kazakstans
Acėnduorfs

**Acenduorps** () ī miests Vuokītėjuo, Saksuonėjuo-Anhaltė. 1 700 priet. (2000 m.), 3500 priet. (1930). Pluots api 21 km². Praeitie čė veikė onglėis ė droskas kasīklas.

Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
69 Dongou

**69 Danguje** - Lietuvuos vokalėnio šuokio pop mozėkos gropė.

## Gropės narē

*Karėna Krīsko,
*Nijuolė Pareigītė,
*Ingrėda Martinkėnātė,
*Guoda Sabutītė.

## Dėkografėja
***Alboma**
**69 Danguje.

***Radėjo sėngla**
**Vasara, 2005,
**Devintam danguje, 2005,
**Ašaros, 2006,
**Super mergaitės, 2006.

Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Scheme

**Scheme** - Lisp šėimuos programavėmo kalba (dialekts). Sokorta Guy L. Steele ė Gerald Jay Sussman api 1970 metos. Nauduojama muokėt programavėmo, dėrbtėnio ėntėlėkto tīrėmams, bei kėtiems muokslėniams tīremmas.

Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Ruby

**Ruby** - interpretounama pruogramavėmo kalba greitam ė lėngvam objėktėška orėntoutam pruogramavėmou. Ruby īpat tink tekstėniams failams padoruotė. Ta paprasta, mobėli ė lėngva pletama kalba. Dažnā maišuoma so Ruby On Rails pruogramavėmo terpe, katra ėš tėkro patė nauduo Ruby.

Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Prolog

**Prolog** (ėš pranc. programmation en logique) - pruogramavėmo kalba skėrta dėrbtėnio ėntėlėkto ė ekspermėntėniū sistiemū programavėmou. Kalba 1972 sokūrė Alain Colmerauer.

Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
PostScript

**Postscript** - aukštuo līgio pruogramavėmo kalba, orėntouta ī tėksto ė grafėkos apdėrbėma, bė atvaizdavėma. Īr stiekėnė, veiksmā ožrašomė nauduojant atvėrkštėne lėnkėškajā nuotacėjē.

Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Lisp

**Lisp** (angl. List Processing) - pruogramavėmo ruodu šeima. Sokorta praeito omžiaus šešto dėšimtmečio gale, kāp apstraktė rekorsėniū funkcėjų ožrašėmo forma, kalba da vės nauduojama ėvairiuos srėtiese, tāp pat ė kompiuteriū muokslo stodėjuos. Daaba popoliauriausė Lisp dialėkts - Common Lisp ė Scheme.

Kateguorėjė:Pruogramavėma kalbas
Onglu kalba

**Onglu kalba** (*English*) ī germanu kalbū gropės kalba. Vartuojama JK, JAV, Australėjuo, Naujuojo Zėlandėjuo, dalėnā Airėjuo, Kanaduo, Pėitū Afrėkas Respoblėkuo, Indėjuo. Ana tēpuogė īr vėina ėš oficēliū JTO kalbū.

Par XX o. onglu kalba palėka svieta *lingua franca* ėš šėta statosa ėšstomdama prancūzu kalba. Daugelie šaliū onglu kalba muokuoma muokīkluos kāp pėrmuojė ožsėinė kalba. Onglu kalba īr daugėlė tarptautėniu uorganėzacėjū kalba.

center|upright=2|miniatiūra|Onglu kalbuos paplėtėms svieti

## Gramatėka
Līgėnont so kėtuom indėeuruopėitiu kalbuom, kaitīms onglu kalbuo mėnėmalos. Dabartėnie onglu kalbuo, skėrtėngā kāp dabartėnies vuokītiu, uolandu ė ruomanu kalbūs, daiktavardē nier kaituomė gėmėniem, nator derėnėmu. Kaitīmas lėnksnēs palėka tėk ivardiūs.

## Nūruodas

* Onglu kalbuos akcentā ėš vėsa svieta (Edėnborga onėversėtets) 110 žuodiu skėrtėngās onglu kalbuos akcentās

Kateguorėjė:Germanu kalbas
Kelias į žvaigždes 2

**Kelias į žvaigždes 2** (*Kels i žvaiždes 2*) - nu 2006 metū spalė 7 dėinuos iki groudė 30 per LNK televizėje translioujams mozėkinis realībes šou. „Kels i žvaidžes 2“ korts diel laba dėdėle pėrmtaka "Kel i žvaiždes" popoliaroma.

**Dalīviu sārašos**:

Dalīviu sārašos (pu brūkšne parašīts dalīve dalīvavėma laiks):
Dalīviu sārašos (po brūkšnio parašytas dalyvio dalyvavimo laikas):
* **Merūnas Vitulskis** - (10.07 - 12.30) — realībės šou nogalietuos
* **Radžis Aleksandrovičius** - (10.07 - 12.30)
* **Agnė Petravičienė** - (10.07 - 12.28)
* **Simona Čėsnaitė** - (10.07 - 12.26)
* Laura Karvelytė - (nuo 12.09 sveče teisiem)1
* Algirdas Grudinskis (Grūdas) - (10.07 - 11.04, 11.12 - 12.23)
* Vilius Krivickas - (10.07 - 12.16)2
* Paulius Pračkys (Baggy B) - (10.07 - 11.18, 11.26 - 12.09)
* Ramunė Gaigalaitė - (11.07 - 12.02)
* Solveiga Vilkevičiūtė - (10.07 - 11.25)
* Ugnė Kvaraciejienė - (10.07 - 11.11)
* Marija Akelen - (10.07 - 10.28)
* Audra - (10.07 - 10.21)
* Tautvydas Kazlauskas - (10.07 - 10.14)
:1 — Lina nekovuoj dėl pagrėndėne priza
:2 — Vilius pu iškrėtėma grīž, bet nebepretendav i pagrindin priz

Kateguorėjė:Realībės šou
Žaizda

thumb|200px|Sosiūta žaizda
**Žaizda** - skūras, gleivėnės ė gėliau esontiū audėniū mekanėnės, kemėnės, termėnės a kėtuoks sožaluojėms. 

## Žaizduos sėmptuomā
* Skausmos
* Kraujavėms
* Žiuojiejėms

Kateguorėjė:Svēkata
Skausmos

**Skausmos** - nemaluonė jausmie, kūnėškos aba dūšėškos kentiejėms, maluonoma prīšingībė.

Kateguorėjė:Jausmės
1

thumb|300px|Sviets 1 m.
## Nutėkėmā Svietė

### Gėmėma dėinas
* Pėrms puopėižios Apaštuols Petrs (m. 64 m.). Puopėižiaus parēgas liōb ēt 32-67 metās.

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Šatrėjės Ragana

**Marėjė Pečkauskātė - Šatrėjės Ragana** (1877 m. kuova 8 d. Medingienūs - 1930 m. lėipas 24 Žėdėkūs) - lietoviu rašītuojė.

## Biuograpėjė
Marėjė Pečkauskātė gėmė 1877 metās kuova 8 dėina Medėngienūs, sava muotėnas S. Šiukštātės tėvīniē. Marėjės tievā, Stanislava ėr Anopros, bova apsėšvėitė dvarėnėnkā, kėlėn ėš koltūrīngu šeimū. Marėjė šeimuo bova vīriausiojė duktie, pu anuos da gėmė sesou Suofėjė ėe bruolē Stepuons bei Vīncos.

1896 metās, paskatīnta drauga P. Višīnska, Marėjė pradieja spausdīntė sava apsakīmus Lietovuos perėjuodėnie spauduo. Tās patēs metās ana ėšvažiava i Varšova, bėtėnėnku kūrsus.

1907 metās Marėjė atsėkraustė ī Pavandenės dvara, muokītė deviniū dvarėnīnku vakū.

1905-1907 metās Marėjė ėšvažiava i Šveicarėjė, Ciuricha ėr Friburga universitetūs klausė etėkas ė pedaguogėkas paskaitū.

1909 metās pradieja mokītojautė Marijampuolės "Žėbore" mergaičiu pruogimnazėjuo. Ana bova faktėška pruogimnazėjės vedieja.

Prasėdiejus I Pasaulėniou karou so muotėna ėr sesere atsėkraustė ī Žėdėkus, kor apsėgīvena pas sena drauga konėga K. Bukonta. 1930 metās rašītuoja mėrė. Palaiduota Žėdėkū kapiniū koplīčiuo.

## Kūrėnē

** „Margi paveikslėliai“ (išsp. 1896),
* „Pirmas pabučiavimas“ (1898),
* „Dėl ko tavęs čia nėra?“ (1898),
* „Jau vakaruose užgeso saulėlydžiai“ (1900),
* „Rudens dieną“ (1903),
* „Viktutė“ (1903),
* „Iš daktaro pasakojimų“ (1904),
* „Atsiminimai apie broliuką Steponą“ (1939),
* „Sulaukė“ (išsp. (1906),
* „Vincas Stonis“ (1906),
* „Pertraukta idilija“ (1906),
* „Nepasisekė Marytei“ (1906),
* „Dėl tėvynės“ (1907),
* „Adomienė“ (1908),
* „Pančiai“ (1920),
* „Sename dvare“ (1922)
* „Irkos tragedija“ (1924)
* „Mėlynoji mergelė“ (1925)
* „Motina - auklėtoja“ (1926)

Šatrijos ragana
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Sausė 1

**Sausė 1** īr pėrma metu dėina vogol Grėgaliaus kalėnduorio. Nu šiuos dėinuos lig metū pabėnguos lėikt 364 dėinas.

## Infuormacėjė

### Švėntės

* **Naujė̄jė metā**
* Lietovuos vielevas dėina
* Haitė liousoma dėina

### Vardadėinē

* Arvaida - Arvaids - Arvaida - Arvalds - Arvald - Arv - Eufruozėjė - Mečīs - Mečėsluovs - Mečios

## Šio dėin svietė

### Nutėkėmā

* 1912 m. - ėkorta Kėnėjės respoblėka.
* 1919 m. - Gedėmėna buokštė bova ėškelta Lietuvuos vieleva
* 1959 m. - Kubuo žloga Batėstas rėžėms, ė valdė atiejė F. Kastro
* 1991 m. - ikorts Klaipiedas universitets
* 1999 m. - 11 iš 15 ES nariū ivests bėndros pėnings - eurs
* 2007 m. - ė ES istuojė Rumunėjė ėr Bulgarėjė
* 2008 m. - Malta ė Kėpros isivedė nauja nacionalėnė valiota - eura.

### Gėmėma dėinas

* 1431 m. - Puopiežios Aleksandros VI.
* 1467 m. - Žīgėmonts II Senasis, Lietovuos dėdlīsės konėgākštis ė Lėnkėjės karalios (m.1548)
* 1714 m. - Kristijuons Donelaitis, lietoviu rašītuos.
* 1717 m. - Puopiežios Pijos VI.
* 1899 m. - Juozos Tallat-Kelpša, kompozėtuorios, dirigėnts.

### Smertis

* 1748 m. - Juohans Bernolis, šveicaru matematiks

Kateguorėjė:Dėinas
Sedas Vītauta Mačernė gėmnazėjė

**Seduos Vytauta Mačerne gėmėnazėjė** () - īr Mažeikiu rajuonė, Sedas miestelie, S. Dariaus ė S. Giriena g. 16.

1538 metās Seduo ėkorama parapijėnė muokīkla. 1921 metās atidaruoma pėrmuojė vėdorėnė muokīkla. Praejos 14 metū muokīkla bova oždarīta. 1939 metās apėntās atidaruoma. 2005 metās muokīkla sotēkams rašītuojė Vītauta Mačerne vards.

2007 m. bėrželė mienesie muokīklā soteikts gimnazėjės statusos. Muokīkla palėka ketvėrtuojė Mažeikiū rajuona gimnazėjė.

Nu 1993 metū muokīkla vadovaun Genoveita Gricienė.

## Nūruodas

Uoficēlos poslapis
Vėikšniū gimnazėjė

**Veikšniū vėdorėnė muokīkla** () - īr Mažeikiū rajuonė, Vėikšniū miestelie. 

1636 metās Vėikšniūs atėdaruoma parapijėnė muokīkla. 1940 metās Vėikšniū rosėškuojė muokīkla tamp vėdorėnė muokīkla. 1941 vėdorėnė tamp pruogimnazėjė, vuo jau pu metū - gimnazėjė.

1950 metās Vėikšniū gimnazėjė sojongama so pradėnė muokīkla ė tamp vėdorėnė muokīkla.

Muokīklā vaduovaun Rimants Grėcios.
Mažeikiu Merkėlė Račkauska gimnazėjė

**Mažeikiu Merkėlė Račkauska gimnazėjė** () īr vėina seniausiu Mažeikiu rajuona muokīklū. Muokīkla 1919 metās ikūrė Merkelis Račkausks. Anuo garbē muokīkla tēp ė pavadėnta. 

## Muokīklas statusa keitėmā

* 1919 - 1925 Pruogimnazėjė
* 1925 - 1949 Gimnazėjė
* 1949 - 1993 Vėdorėnė muokīkla
* 1993 - 1996 Merkelė Račkauska vėdorėn muokīkla
* nu 1996 Merkelė Račkauska gimnazėjė

Tarībėnio čieso muokīkla vadėnuos Mažeikiu vėdorėnė muokīkla, vuo vieliau ikūros kėta muokīkla bova pavadėnta *Mažeikiu 1-uojė vėdorėnė mokīkla*.

## Nūruodas

*Gimnazėjės internetėnė svetainė
*Mažeikiū Merkelė Račkauska gimnazėj
Telšiū Ateitėis vėdorėnė muokīkla

**Telšiū Ateitėis vėdorėnė muokīkla** () - vėdorėnė muokīkla Telšiūs.

Muokīkla īr ikorta 1995 metās. Anuos atėdarīmė dalīvava i tūmetėnis Lietovuos prezidėnts Algirds Brazauskos ė tūmetėnis švėitėma mėnėstros V. Duomarks. 1999 metās muokīklā soteikts "Ateitėis" vards. 

Muokīkluo muokėnas vėrš 1000 muokėniū. 

## Nūruodas

*Muokīklas tėnklopis
Žėdėku Marėjės Pečkauskaitės vėdorėnė muokīkla

**Žėdėku Marėjės Pečkauskaites vėdorėn mokīkla** () īr Mažeikiu rajuonė, Žėdėku miestelie, S. Dariaus ė S. Giriena 14. Muokīkluo muokėnas aple 300 mokiniū. Dėrb 34 pedaguogā. Muokīkla tor sava vieleva, herba i himna.

## Istuorėjė

Mokīkla ėkorta 1865 metās. Api pėrmūsius anuos gīvenėma metus žiniū išlėkė nier. Žėnuoma tik ka 1904 m. muokīkluo bov 4 klases, mokėn muokītuos nė žuode nesuprates lietovėška.

Prasidjiejos karou muokīkla bova uždarīta. 1915 m. Žėdėkūs apsigīven Marija Pečkauskaitė katra ikūr slapt lietovėšk muokīklel. 1918 m. Žėdėkūs atodaruoma legali lietovėška muokīkla. 1929 m. muokīkla suteikts Marėjes Pečkauskaites vards, katras tarībėnes laikas bov atimts.

1948 m. muokīkla performouta ė pruogimnazėjė, katra veik Sugaudžiūs, o 1954 m. pruogimnazėjė performouta ė vėdorėnė muokīkl. 1989 m. tuometėne dėrektuoriaus P. Permėna pastanguom muokīkla gražints Marėjes Pečkauskaites vards.

Žėdėkū vėdorėn muokīkl īr bėngė tokėi žīmos žmuones: R. Grušas (Mažeikiū muzikoas muokīklas dėrektuorios), L. Liukinevičienė (ŠU docėntė), P. Vasiliauskas (Vėlniaus OMNITEL tinkla pruojektavėma vaduovs), S. Vainutis (Lietuvuos Respublikas Krašta Apsauguos ministerėjs ginībėne štaba luogistikas valdīma skīriaus viršininks), V. Kesmėns (VU Ekuoluogėjes instituta vondenū ekuoluogėjes skīriaus viršininks), K. Inta (puolitks, Atkoremuoje Seima narīs).

Šiou meto mokīklā vadovaun Rima Širvinskien.

## Nūruodas

*Oficēlos poslapis
*Mokīklas poslapis pruojėktė „Drąsinkime ateitį"
*Neoficialos mokīklas naujīnū poslapis
Mažeikiu Gabėjės gimnazėjė

**Mažeikiu Gabėjės gimnazėjė** (lt: *Mažeikių Gabijos gimnazija*) - īr Mažeikiūs. Ana īr ontra gimnazėjė miestė.

Muokīkla īkorta 1970 metās. 1994 metās vėdorėnē muokīklā suteikts "Gabėjės" vards. 1998 metās muokīklā suteikts gimnazėjės statusos. 

Mokīkluo šiou meto muokos 931 mokslėivis.

## Nūruodas