open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šaulē

**Šaulē** īr Klaipiedas miesta dalis, gīvėnams rajuons, katras īr rītėnie miesta dalie. Klaipiedas miesta gīvenamujo rajuonu schemuo žīmėms nomėrio 15.

## Šaltenē

## Nuorodas
*Klaipiedas miesta gīvenamujo rajuonu schema

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Vingis (Klaipieda)

**Vingis** īr Klaipedas miesta dalis. Ton īr pėitėnem miesta šmuotė ėsėkorosė miesta dalis, katra dėdliause plėties XX omžious 9-am ėr 10-am dešėmtmetious, kūmet bova pastatīta dėdlē daug nauju gīvėnamuju nomu. 

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Melnaragė

**Melnaragė** () īr Klaipedas miesta dalės, katra prigol miesta šiaurie, prī Baltėjės jūras. Skėras i Pėrmāja Melnaragė ėr Ontrāja Melnaragė.

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Laukėninkā

**Laukėninkā** () īr Klaipiedas miesta dalis. Anie īr Klaipiedas miesta pėitū šmuotė. Ton gausē ė tonkē ešbūdavuots ė apgīvendīnts mėkrajuons.
Debrecens (Klaipieda)

**Debrecenas** īr Klaipiedas miesta dalis, esontė i pėitos nū cėntra. Ta īr tėpėška tarībėnes gadīnes\miesta dalės. Debrecena mėkrarajuons īr i pėitū šmuota nū Pīmpininku mėkrarajuona.

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Lėipuojė (Klaipieda)

**Lėipojė** () īr Klaipiedas miesta dalis, šiaurėniam miesta šmuotė ėsėkorosė miesta dalis, katra sava pavadėnėma gava diel šalip asontē Lėipojes plėnta.

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Gėrolē

**Gėrulē** () īr Klaipiedas miesta dalis, esonti miesta šiaurie pri Baltėjės jūras. Irinki miestalė īr mėškā, katrū šmuots pasuodīnts XIX omžiou. 
Gėroliūs īr gelžkelė stuotis. Gėrolē pri Klaipiedas miesta pajongtė 1946 m. Šiuo meto vėik Gėroliū ė Melnaragės senionėjė. Vasaras meto Gėrolē īr gausē lonkoms toristu. Miestalie ė šalėp anou vėik torėstėnės stuovīklas. Žmuonim dėdlē pritīnk maudītėis jūruo. I Gėrolios galėm privažiout so miesta vėišuojo transpuorto. Vėsos metos korsoun nr. 4 kelėivėnė, vuo par vasara da ė krūvuo palėidamams 4A kelėivėniu maršrots.

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Rompiškė

**Rumpėške** īr Klaipedas miesta dalis, gėvėnams rajuons, katras īr pietu cenrėnie miesta dalie. Klaipiedas miesta gīvenamujo rajuonu schemuo žīmėms nomėrio 32 https://web.archive.org/web/20070927014652/http://www.klaipeda.lt/stotisFiles/uploadedAttachments/Gyvenamuju%20raj200652745646.%20schema.JPG.

## Nuorodas
*Klaipiedas miesta gīvenamujo rajuonu schema
Rėmkā

**Rėmkā** īr Klaipiedas miesta dalis.

## Žėnuomė žmuonis
Rėmkūs gėmė (1914 m.) Vilius Pėteraitis, kartas īr onglėsts, vėsuomenėnis veikies. 

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Žardėninkā

**Žardėninkā** (aba **Žardė**) īr Klaipedas miesta dalis, miesta pėitūs. Pastatīts ape 1980 m. Vėdėnes rajuona gatves īr *Žardėninku* ė *Reikjavėka*.
Mažāsis Kaimalis

thumb|240px|Radvėlėškė ūlīčė Mažājam Kaimalie, 2008 m.

**Mažāsis Kaimalis** () īr Klaipedas miesta dalės. Anuo ī vėsuokės arkėtektūras budīnku, bet daugomuo stuov maži, vėina bota budīnkā. ī dvėratiu treks.

Vēk LCC terptautėnis onėversėtets, katros Mažājam Kaimalie tora ė muokīma audėtuorėjės, ė sava bėndraboti, katramė gīven vėsuokiu tautū žmuonis ėš zars ciela svieta.

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Smiltīnė

**Smiltīnė** īr Klaipedas miesta dalis, ėsėkūrosė Koršiu Nerėjuo. Gīvenvėitie ėšlėke senu, maždaug XX omžious nomu, vėlu. Smiltīnė so lėkose Klaipieda sojongta dvejuom parkīlom.
Aidahs

**Aidahs** - JAV valstėjė. Suostėnė īr Boisė

## Demografėjė

* 1870–14999
* 1880–32610
* 1890–88548
* 1900–161772
* 1910–325594
* 1920–431866
* 1930–445032
* 1940–524873
* 1950–588637
* 1960–667191
* 1970–712567
* 1980–943935
* 1990–1006749
* 2000–1293953

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Alabama

**Alabama** (ongl. *State of Alabama*) 22-ojė - JAV valstėjė. Suostėnė īr Montgomeris. Alabama īr 30 palē dėdloma JAV valstėjė.

## Dėdliausė mėistā

* Bėrmėngems (231 621 gīv.)
* Muontguomeris (198 325 gīv.)
* Muobilis (190 274 gīv.)
* Hontsvėle Parks (167 528 gīv.)
* Hantsvėlės (158 216 gīv.)

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Aleska

**Aleska** vuo **Aliaska** () - dėdliausė, bat retiausē apgīvėnta JAV valstėjė, rītūs tor robežio so Kanada.

## Istuorėjė
Nū Azėjės i Šiaurės Amerėka par Aleskas terėtuorėjė pėrmė žmuonės atējė prīš 15-40 tūkstontiu metu. Eskėmā ė aleutā Aliaskuo pradiejė gīvent prīš 3-8 tūkstontius metu. Pėrms euruopėitis čėštās atplaukė 1741 m. ė tas bova V. J. Berings. 1784 m. ikorta pėrmuojė rosu gīvenvėitė, 1799 m. ikorta Rosėjės ė Amerėkas bendruovė, katra faktėnā ligė 1867 m. kontruoleva prekība kailēs ė mediuojėma. 1867 m. kuova 30 d. Rosėjė pardavė JAV Aleska ož 7,2 mln. JAV duoleriu (pu 2 cėntos ož kuožna akra). XIX omžiaus 9 dešimtemtie bova rasta auksa, prasidiejė auksa karštėnė, atvažiava šmuots koluonėstu, grētā ėšplėta akonuomėkas vīstīmasės. 1884 m. Aleska palėka gubernatuorė valduoma apīgarda, 1903 m. nustatīts robežios so Kanada, nū 1912 m. patapa terituorėjė. 1959 m. Aleska palėka JAV valstėjė.

## Akuonuomėka
Valstėjės akonuomėkuo glabnė īr nėptas, kalnakasības, dėrbības, turėzma sektuorē. Aleskuo ėškasama 1/4 vėsuos JAV ėškasamas nėptas.

## Demograpėjė
2008 metās Aleskuo gīvena 686293 žmuonis.

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Arizona

250px|dešinėje
**Arizona** - 48-ojė JAV valstėjė, pėitūs rėbojas so Meksėka. Suostėnė īr Finiksos.


Abruozdielis:Canyon de Chelly - Flickr - G. Lamar.jpg
Abruozdielis:Sedona Arizona-27527-4.jpg
Abruozdielis:Lockett Meadow, 1996.jpg


Kateguorėjė:JAV valstėjės
Nauja Meksėka

**Nauja Meksėka** - 47-ojė JAV valstėjė, pėitūs tor robežio so Meksėka.


Image:Big Costilla Peak.jpg
Image:USA 09669 Taos Pueblo Luca Galuzzi 2007.jpg
Image:Cottonwoods, Vaughn NM.jpg


Kateguorėjė:JAV valstėjės
Teksasos

thumb|right|Teksasos JAV žemėilapie

**Teksasos** - JAV valstėjė, pėitūs rėbojas so Meksėka.

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Kalėfuornėjė

**Kalifornėjė** - dėdliause vagol prieteliu skaitlio JAV valstėjė, pėitūs rėbojas so Meksėka. Suostėnė īr Sakraments.

## Dėdliausė miestā

* Luos Andžels (3 694 820 gīv.)
* San Dijėgs (1 223 400 gīv.)
* San Kuose (894 943 gīv.)
* San Francėskos (776 733 gīv.)
* Long Bīčs (461 522 gīv.)

Kateguorėjė:JAV valstėjės
JAV valstėjės

**JAV valstėjės** (skliaustūs suostėnė ė JAV pašta sėstemuo nauduojams žīmėjems):

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Ajova

**Ajova** (ongl. *State of Iowa*) - 29-ojė JAV valstėjė. Suostėnė īr De Moins.

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Kanzasos

right

**Kanzasos** (ongl. r.: *State of Kansas*) - 34-ojė JAV valstėjė.

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Konektėkots

right

**Konektėkots** - 5-ojė JAV valstėjė.


Image:Housatonic River, Kent CT.jpg
Image:Paul_Mellon_Arts_Center_-_Choate_Rosemary_Hall,_Wallingford,_Connecticut.JPG
Image:Town_Hall,_Willimantic,_CT.JPG


Kateguorėjė:JAV valstėjės
Luizėana

**Luizėana** 9 (*[[onglu kalba|ongl.]] State of Louisiana, [[prancūzu kalba|pranc.]] État de Louisiane*) - 18-ojė JAV valstėjė.

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Arkanzasos

[right|thumb|Arkanzasos, [JAV terėtorėjuo]]

**Arkanzasos** - JAV valstėjė.

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Delavers

[right|thumb|Delavers, [JAV]]

**Delavers** - 1-ojė JAV valstėjė.


Abruozdielis:Rehoboth Beach looking north at Delaware Avenue August 2021.jpeg
Abruozdielis:TEMPLE_OF_LOVE_AT_NEMOURS_MANSION,_NEW_CASTLE_COUNTY,_DELAWARE.jpg
Abruozdielis:Snow_goose_flock,_Delaware.JPG


Kateguorėjė:JAV valstėjės
Fluorėda

250px|right|Florida

**Fluorėda** - 27-ojė JAV valstėjė. Suostėnė īr Talahasis.

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Džuordžėjė

right|thumb|Džordžėjė

**Džordžėjė** - 4-ojė JAV valstėjė. Suostėnė īr Atlonta.


Abruozdielis:Road to Brasstown Summit.jpg
Abruozdielis:Atlanta cityscape.jpg
Abruozdielis:MountainParkGeorgiaSunrise.jpg


Kateguorėjė:JAV valstėjės
Havajē

thumb|150px|Havajē
**Havajē** () - JAV valstėjė. Suostėnė - Huonololo.

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Masačusetsos

right|thumb|Masačusetsa (pažīmieta rauduona spalva) vėita JAV terėtuorėjuo

**Masačusetsos** - JAV valstėjė, esontė šalėis šiaurės rītū šmuotė.


Image:Lexington Battle Green during performance of Old Guard Fife & Drum Corps.jpg|Lexingtons
Image:USA 09562 Boston Luca Galuzzi 2007.jpg|Boston
Image:MIT Dome night1 Edit.jpg|MIT


Kateguorėjė:JAV valstėjės
Meins

[250px|dešinėje|Meina valstėjė, [JAV terėtorėjuo]]

**Meins** () – 23-ojė JAV valstėjė, suostėnė - Ogasta. Pluots – 91,6 tūkst. km²; 1,33 mln. gīventuojū (2015 m.).


Image:Portland Head Lighthouse, Maine.jpg
Image:Interstate 295 northbound, Portland ME.jpg
Image:Congress Street Rumford Maine 5.JPG


Kateguorėjė:JAV valstėjės
Viskonsėns

thumb|250px|Valstėjės padietės

**Viskonsėns** () īr valstėjė JAV šiaurie, pri Kanadas robežiaus. Suostėnė īr Madisons a dėdliausis miests Milvuokis.

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Virdžinėjė

**Virdžinėjė** - 10-uojė JAV valstėjė (nug 1788 m. bėrželė 25 d.). Suostėnė – Ričmuonds. 

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Vermuonts

**Vermuonts** (*[[onglu kalba|ongl.]] - State of Vermont*) - 14-uojė JAV valstėjė (nu 1791 m. kuova 4 d.). Suostėnė – Montpiljerės. Pluots – 24,9 tūkst. km²; 609 tūkst. gīventuoju (2000).

## Dėdliausė Vermuonta miestā

* Borlėngtuons (38 531 gīv.)
* Rotlands (17 046 gīv.)
* Pėitu Borlėngtuons (16 993 gīv.)
* Bare (9 128 gīv.)
* Eseksa sosėjongėms (8 841 gīv.)

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Vašingtons (valstėjė)

dešinėje|thumb|Vašingtona (randuonuo spalvuo) JAV žemielapie

**Vašingtons** () - 42-uojė JAV valstėjė, katra īr JAV šiaurės vakarū šmuotė.

## Istuorėjė
JAV valastėjė palėka 1889 m. lapkristė 11 d.

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Rod Ailands

right

**Rod Ailands** - JAV valstėjė.


Image:Claiborne Pell Newport Bridge.jpg
Image:Misquamicut Beach, RI 2010-08-06.JPG
Image:View from Providence Place, Providence RI.jpg


Kateguorėjė:JAV valstėjės
Otena

**Otena** (lt: *Utena*) ī miests šiaurės ritū Lietuvuo, 92 km ī šiaurė nu Vėlniaus; apskrėtėis ėr rajuona cėntros. Otena tora miesta seniūnėjes statuosa, tepuogė īr apīlinkiu seniūnėjes cėntros.

Tas ī vėins dėdliausiu ė svarbiausiu Aukštaitėjės miestu. Par ana ēn plėnts Kauns–Daugpėlis, seniau bova ė gelžkėlė stuotės. ī mēsuos, alaus dėrbīklas.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Otenuos rajuona gīvenvėitės
Anime

thumb|right|200px|Tėpėškos Anime abruozdielis

**Anime** () – animacėjės stėlios, kėlėma ėš Japuonėjes so savėta vėikiejė ė aplinkuos estetėka, katra skėras nu kėtū animacėjės skvarmu. Īr ė vėin tėk ronka pėištu anime, ė pėištu kuompioterėnės grafėkas pagelba. Anime ruodoms par televėzėjė, platėnams DVD dėskūs, VHS kaseties, sīkēs itraukama ī kompioterėnios žaidėmos. Anime itaka dara japuonėškė kuomėksā, žėnuomė kāp manga.

## Anime lietas

Anime īr specėfėnis japuonu mens, torons tam tėkrū bruožū. Anėi īr:

* dėdlės, nepruoporcėngas veidou veizuolā;
* ivairiū skvarmu ė spalvū plaukā;
* kuojės ė ronkas paprastā nie pruoporcėngas lėimeniou;
* maliavuojėms īr trėslouksnis.

## Žonrā

Anime ėr manga tor dėdlē daug žonru:
* **Action** (veiksmos) - anime su daug veiksmo. Veiksmos vīkst greitā, tuodė dažnā nukent istuorėjė.
* **Adventure** (nuotīkē) anime, kur veikėjē patėria daug nuotīkiū, aplonka daug skirtėngū veitū ėr patenka ė ėvaires situacėjes.
* **Bishoujo** (jap. gražė mergelka) - anime rūšės, katruo īr gražiu mergelku. Pvz.: Magic Knight Rayearth.
* **Bishounen** (jap. zgrebnos bernioks) - anime rūšis, katruo īr zgrebnu bernioku. Pvz.: Fushigi Yuugi.
* **Ecchi** (jap. atsėtėktėnė eruotėka), tai anime, katruo īr eruotėne humuora, pvz.: Love Hina.
* **Hentai** (jap. nenormaloms, ėškrīpėms) nauduojams vakarūs. Tas īr puornografėnis anime.
* **Josei** (jap. jauna muotrėška), tas anime, skėrts jaunuoms muotrėškams. Tas vėins retiausiu anime žonru. Pvz: NANA.
* **Kodomo** (jap. vāks), - anime, skėrts vākams, pvz.: Doraemon.
* **Mecha** – anamė īr dėdlė ruobuotā. Pvz.: Soukyuu no Fafner.
* **Moé** – anime aba manga, katruo veikėjē labā gīvė ė mieli, pvz.: Little Snow Fairy Sugar, Ouran High School Host Club.
* **Progressive**, tai menėnē fėlmā, aba labā stėlėzouti anime, pvz.: Hoshi no koe.
* **Seinen**. Panošūs ė Shōnen, tėk īr skėrti paugliams. Pvz.: Oh My Goddess!.
* **Sentai/Super Sentai** (pažuodiou jap. kuovuotuoju kuomanda) apėbūdėn soperdėdvīriu kuomanda, pvz.: Cyborg 009
* **Shōjo** (jap. mergātė), - anime arbe manga, skėrta mergātėms, pvz.: Fruits Basket.
** **Mahou shoujo** – smolkesnis žonros, nauduojams apėbūdėntė magėšku gebiejėmu torontės mergātės. Pvz.: Sailor Moon.
* **Shōjo-ai/yuri**: (pažuodiou jap. mergātė-meilė), apėbūdėn anime aba manga, katruo īr meilė tarp mergėnu, pvz.: Revolutionary Girl Utena.
* **Shounen** (jap. berniokā), - anime ar manga skėrtė berniokams, pvz.: Dragon Ball Z.
** Mahou shounen atėtėnk Mahou shōjo. Pvz.: DNAngel.
* **Shōnen-ai/yaoi** (pažuodiou jap. berniokā-meilė), apėbūdėn anime ar manga, kor īr meilė tarp vaikiu. Pvz.: Gravitation.
Kijuota prefektūra

**Kijota prefektūra** vuo **Kijuota prefektūra** (jap. 京都府) - Japuonėjės prefektūra, asonti Kėnki regijuonė, Honšiū saluo. Suostėnė - Kijuots.

Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
ISO 3166-2

**ISO 3166-2** īr terptautėnis stondarts, nauduojams nuruodītė svieta šali ėr anuo asonti kuonkrėtu miesta aba rajuona. Standarta kuods sosėded ėš dvėjū žėnklū šalėi kuoda, brokšnelio ė pu anuo ētontė ne ėlgesnė kāp trėjū žėnklū vėitas kuoda. 

Žėnklos gal būtė raidie aba skaitlios. Lietovos miestu ė rajuonu kodā torietom prasėdietė LT-. Daba Lietovuo naudojamė pašta indeksa ėš 5 skaitliu nie ISO 3166-2 kuodā.

## Pavīzdē

GB-MAN (Jongtėnė Karalīstė, Mančesteris), UZ-TK (Ozbekėjė, Taškents), LT-VL (Vėlniaus apskrėtės) ė tēp tuoliau.

Kateguorėjė:ISO standartā
Tenesis

**Tenesis** - (ongl.: *Tennessee*) - 16-uojė JAV valstėjė nu 1796. Suostėnė – Nešvėlis. Pluots – 42,1 tūkst. km²; 6,495,978 gīventuoju (2013).

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Rurouni Kenshin

**Rurouni Kenshin** aba **Samurai X** (pėlns origėnalos ožvadėnėms: るろうに剣心 明治剣客浪漫譚 – Rurouni Kenshin: Meiji Kenkaku Romantan, *žemaitėškā* Klajuoklis Kenšin: ruomantėška Meidžė kardėninka istuorėjė) īr manga komiksā ėr anime serėjės, sokorptas Nobuhiro Vacuki, istuorėškā sekontės onkstīva Meidži laikuotarpi o atpasakounont ėr ėšgalvuotū veikieju ėšgīvenėmus.

Daugoma *Rurouni Kenshin* heruoju tor sava prototėpus. Kenshin – Gensajos Kavakamis, Sanosuke – Harada Sanosuke, Hadžimė Saito palėkts musintās autentėškiausis: atėtink tėik anuo vārds, tėik pavardie, krūvuo o slapīvardis (Fudžita Goro), kumet dėrba puolicėjuo. Tėisa tēpuogė tas, ka ans dėrba Šinsengumi gropuotie o bova anuos kapituons.

## Nūruodas

* Lietuvėškas Rurouni Kenshin fanu tėnklapis
* Rurouni Kenshin manga vertėmā onglū kalbuo
* Dėdlė Rurouni Kenshin abruozdieliu galerėjė

Kateguorėjė:Anime
Juohans Sebastijans Bachs

thumb|150px|Juohans Sebastijans Bachs

**Juohans Sebastijans Bachs** (*Johann Sebastian Bach*; 1685–1750) bova vuokītiu baruoka gadīnės kuompozėtuorios ė varguonėninks, dėdlē paveikė̄s dėdlėjė daugoma paskesniū euruopėnės muokīklas mozėkontu ė kuompozėtoriu.

Bachs
Chrno Crusade

**Chrno Crusade** (arbe **Chrono Crusade**) – Daisokės Morėjamuos sokōrts anime. Ėš pradiu Kadokava Šoten ėšlēda komėksā laikraštie „Monthly Dragon Magazine“. 2003-2004 m. 24 epizodū anime buvo ruodoms par FUJI TV kanala.

## Pagrindėnē veikėjē
* Rozetė Kristofer (Rosette Christopher)
* Chrno
* Juošis Kristoferis (Joshua Cristopher)
* Adzumarėje Hendrėk (Azumaria Hendric)
* Aion
* Tėvs Evans Remingtuons (Ewan Remington)
* Satella Harvenheit
* Sesuo Keitė (Sister Cate)

Kateguorėjė:Anime
Starcraft

[250px|right|thumb|Tėpėšsks ''Starctaft'' žaimėma vaizds (kovuo dvė [Terranu kariuomenis.]]

**StarCraft** - realaus čiesa stratėgėniu kuompioterėniu žaidėmu serėjė, sokorta JAV kuompanėjes *[[Blizzard]]*. Žaidėms īr mokslėnes fantastėkas stėlieus, pagrėndėnė mėntės – kovas žvaigždiu sėstemuos. Ėšleists 1998 metās balondė 1 dėina. Tās patēs metās bōva perkamiausis žaidėms ė geriause RTS žaidėma tėtola laimėtuos. Tas īr vėinas ėš populiareusiu RTS žaidėmu svieti, dėdlē popoleros - Pėitu Korėjuo, katruo egzėstuo profesionalūs žaidėjā, katrie ėš to pragīven ė tor panašo ė sporta žvaigždies statuso.

Nors Starcraft mokslėnės fantastikas žaidims, ons īr dėdlē panašos ī senesni populiaro Blizzard kompanėjes žaidėma Warcraft II. Kūrėjā stengės, ka žaidėms nabūtom žinoms tėk kāp „WarCraft“ klons, todie ėš esmiės perraše žaidėma grafėnė varėklė.

Žaidėma istuorėjė apėm nesibaigiontius ė sosėpīnosios karos terp trėju rasiu: 
* žmoniu Terran, 
* bėndram protou paklūstontiu, fėzėškā dėdlē stipriu, bat technologėškā bavėltėšku Zergu, 
* keistu angamtėško galiu torontiu humanoidu Protoss.

## Nūruodas

**Oficiales tėnklopē**
* ''StarCraft'' homepage at Blizzard Entertainment
* Battle.net ''StarCraft'' Compendium
* List of ''StarCraft'' Awards (na vėsė)
* „StarCraft“ Roleplaying Game

**Žaidėma noveles**
* StarCraft novels

**Žaidėma archīvu ėr apžvalgu tėnklopē**
* Adrenaline Vault review, 1998 balondė 9 (onglu kalba),
* GameSpot's review, 1998 balondė 15 (onglu kalba).

**Pagrindines**
* StarCraft.org (onglu kalba)
* StarCraft Legacy (onglu kalba)
* Staredit Network (onglu kalba)
* Campaign Creations (onglu kalba)

**Žaidiėjo bendruomenine tėnklopē**
* BlizzForums (onglu kalba)
* Team Liquid (onglu kalba)
* Gosugamers (onglu kalba)

**Tornīru tėnklopē**
* WGTour (onglu kalba)
* Abyss (onglu kalba)
* nic.brainclan.com (rēk ėšbūtė serveriė 12 valondu ėr tėk tumet galėm žaistė turnīrė)
* bnetd.fishbattle.net (fishbattle.net)

**Kovuos īrašu tėnklopē**
* PlaySC (onglu kalba)
* sc.Replays.net (onglu kalba)
* reps.ru (Rosu kalba)

**Lietovuo**
* Fortas (lietoviu kalba)

Kateguorėjė:Kuompioterėnē žaidėmā
Daisuke Moriyama

**Daisokė Morijama** (大輔 森山)(1971 m. rugsiejaus 11 d.) - manga kūrėjė. Geriausē žėnoma kāp Chrno Crusade serijū kūrėje. 2005 m., Moriyama kūrė "World Embryo" (embriuonėnis sviets) serijas ėr onos buva ėšspausdėntos "Young King Our Comics" žōrnale.

Kateguorėjė:Japuonėjės žmuonis
Mijagė prefektūra

**Mijagė prefektūra** (宮城県, Miyagi-ken) - Japuonėjės prefektūra, asontė Tohoku regijuonė, Honšiū saluo, Japuonėjuo. Suostėnė - Sendajos.

Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Euruovėzėjė

**„Eurovėzėjės“ dainiu kuonkorsos** (, ), trompā teisiuog „Euruovėzėjė“, – kuožnās metās, nu 1956 metu, vīkstontis dainiu kuonkorsos, katramė varžuosė nuorėntiu dalīvautė Euruopas šaliū atstuovā. Konkorsos būn transliounams kėikvėinuo Euruopas valstībie per televėzėje, radėja ė par interneta.

Nors rokounama, ka „Euruovėzėjė“ nepaded ėšgarsietė, bet par ona ėškėla tuokes gropės kāp ABBA (Švedėjė) ė Celine Dion (ėš Kanadas, bet atstuovava Šveicarėjē).

Daba „Euruovėzėjės“ dainiu kuonkorse dalīvau 47 šalīs: Airėjė, Anduora, Armienėjė, Austrėjė, Baltarosėjė, Belgėjė, Bosnėjė ėr Hercuogovėna, Bulgarėjė, Čekėjė (nuo 2007), Danėjė, Estėjė, Graikėjė, Grozėjė, Islandėjė, Ispanėjė, Italėjė, Izraelis, Jongtėnė Karalīstė, Joudkalnėjė (nu 2007), Kėpros, Kruoatėjė, Latvėjė, Lenkėjė, Lietova, Lioksemborgs, Makeduonėjė, Malta, Maroks, Moldavėjė, Monaks, Norvegėjė, Nīderlandā, Portugalėjė, Prancozėjė, Rumunėjė, Rosėjė, Serbėjė (nu 2007), Slovakėjė, Slovėnėjė, Soumėjė, Švedėjė, Šveicarėjė, Torkėjė, Ukraėna, Vengrėjė ė Vuokītėjė.

## „Euruovėzėjės“ čempijuonā

## Lietovuos dalīvavėms
Lietova Euruovėzėjuo dalīvaun nu 1994 m., kumet so Ovėdėjaus Vīšniauskė dainės palėka paskotėntuo vėituo ba vėina taška. Lietova viel sodalīvava 1999 metās, kumet Aistė Smėlgevėčiūtė žemaitėškā dainava dainė „Strazdos“ ė gava dvėdešėmta vėita. Tas bova vėinėntelis nutėkėms, kumet Lietova konkursė atstuovaunantė dainė bova atlėikama žemaitėškā. 

Siekmėngiausē Lietova sodalīvava 2006 m., atstuovaunama konkursa labou sosėbūrosės gropės LT United. Anū dainė „We Are The Winners“, katruo nauduotas onglu ė prancūzu rokundas, fėnalė pajiemė šešta vėita. Posfėnalie geriausē iejė Donny Montell so dainė „Love Is Blind“  — tretė vėita, ale fėnalė palėka tėk ketoriuolėkta.

2018 m. Lietova atstovavosė Ieva Zasėmauskaitė so dainė „When we're old“ fėnalė palėka 12–a, nuors lažību bėndruovės vėino meto prognozava 3—4 vėita.

## Tēpuogė veizieket
* Euruovėzėjės šuokiu kuonkorsos
Antanas Pocius

Prietelē, kuriū vards Antans Puocios (Antanas Pocius) īr keli:
* Antanas Pocius (1884) 
* Antanas Pocius (1913)
* Antanas Pocius (1945)
* Antanas Pocius (1961)
Antanas Pocius (1961)

**Ontans Puocios** (*Antanas Pocius*, g. 1961 m. groudė 30 d.) – Lietovuos puolitėnis veikies.

## Biuograpėjė

Paneviežė rajuona Vaduokliū seniūnėjės seniūns.

Nu 2001 m. īr Lietovuos socēldemokratu partėjės Paneviežė rajuona skīriaus ė tarībās narīs.

2001 – 2003 m. ė 2004 m. (kelias nedielis) Paneviežė rajuona savėvaldībės tarības narīs.
Bėndros vėdaus pruodokts

**Bėndros vėdaus pruodokts** ( – GDP) īr vėins ėš ruodėkliu, paruodontiu tam tėkruos terėtuorėjės akanuomėkas dėdoma. Bėndros vėdaus pruodokts īr apėbrėižams kāp galotėnė prekiu ė paslaugū sokortū šalie rinkas vertie par tam tėkra čiesa.

Kateguorėjė:Akuonuomėka
XXI omžios

**Dvėdėšīmt pėrms mūso ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 2001 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngsiantis 2100 metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis - **[[3 tūkstontmetis]]** - 4 tūkstontmetis

Omžē: XX omžios - **[[XXI omžios]]** - XXII omžios

Kateguorėjė:Omžē
2 tūkstontmetis

**Ontras mūso ėras tūkstontmetis** - tūkstonte metu laikuotarpis, katras prasėdiejė 1001 m. ė bėngėsi 2000 m.

## Svarbiausė ivīkē

* Mars
* Renesansas Euruopuo

### Lietovuo

* Tūkstontmete pradiuo (1009 m.) pėrmakart rašītėnious šaltėnious pamėniets Lietovos vards.
* Lietovos konigaikštė̄sčiū sōsvienėjėms.
* Ėvīk Žalgėrē mūšės ė tada bėngės Krėžioutiu uordėna puolėmā.
* Spauduos draudėms.
* Liousoma paskelbėms.
* TSRS uokopacėjė.

Kateguorėjė:Tūkstontmetē
Ibarakė prefektūra

**Ibarakė prefektūra** (茨城県, *Ibaraki-ken*) ī Japuonėjės prefektūra, asontė Kanto kraštė, Honšiū saluo. Suostėnė Mitu miests īr. Prefektūruo nemažā naciuonalėniu parku - 15 pruocentu prefektūras terituorėjės.

Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Afganėstans

**Afganėstans**, pėlns pavadėnėms **Afganėstana Islama Emīrats** īr valstībė, esontė Azėjės pėitvakariūs. Ana šiaurie tor robežio so Torkmienėjė, Ozbekėjė ė Tadžikėjė, šiaurės rītūs – so Kėnėjė ė Šiaurės Kašmīro (ons kontrolioujams Pakėstana), rītūs ėr pėitūs – so Pakėstano, vakarūs – so Irano.

## Istuorėjė
Afganėstans īr bovės daugėlė senuobės valstībiu sodėtie, iskaitont Aleksandra Makeduonėitė, Čėngėschana valstībės ė Persėjės imperėjė. Afganėstana muonarkėjė sosėkluostė XVIII o., XIX o. pakliova i Britu imperėjės ītaka, pėlnā savaronkėška palėka pu Pėrmuosės svieta vainuos. Paskotėnis karalios bova nūversts 1973 m.

1978 m., sovietu glabuojama parversma čieso, krūvuo so vėsa šeima, bova žiaurē nužodīts pėrms Afganėstana prezidėnts. Palėka 1979 m. ī Afganėstana bova ivestė Tarību Sājongas karėnē dalėnē ė lėgė 1989 m. iejė gėnklouts pasėprėišėnėma kostiejėms prīš suovietu vaiska. Ton „liousoma kuovuotuoju“ (aba modžahėdu) kuovė stėprē riemė Pakėstans, JAV ė kėtas valstībės.

Pu suovietu vaiska ėšvedėma Afganėstanė kėla cėvėlėnė vaina. Lėgė 1997 m. dėdlėjė šmuota Afganėstana (ėšskīrus tėktās nedėdlė dalie šalėis šiaurie) ožiemė Talėbana kostiejėms, ans ivedė šarijata ė dėdlē kėita islamėška rieda. Dėdlē Talibana riemė Pakėstans.

Pu 2001 m. teruora ėšpouliu prīš JAV pradieta kuova so teruorėzmo ė Talėbana valdžė palėka nuversta kāp remonti *[[Al-Qaeda]]*, atsėnaujėna vaina. Sorengtė rinkėmā, ėšrinkts prezidėnts Hamids Karzajos.

2021 m. rugpjūtė mien. ėš šalėis ėšvedos NATO pajiegas, Talėbans vielē ožjemė valdžė. Nuors Afganėstans īr JTO narīs, anuo valdžė (Talėbana kostiejėms) nie pripažėnta ale vėinas svieta šalėis. 

## Geuograpėjė
Afganėstans ī kalnu šalės – mažiau kap 10% terituorėjes ī žemiau kap 600 m vėršom jūras pavėršė. Hindokoša (lėgė 7500 m aukštoma) ė Sefid Kuha kalnā ožiem dėdlė dali Afganėstana.

Dėdliausė miestā:
* Kabuls (so piemiestēs – 4,4 mln. prieteliu)
* Kandahars (651 tūkst. prieteliu)
* Mazari Šarėfs
* Herats
* Džalalabads
* Kundūzos

## Veiziek dā
* Afganėstana vainū sārašos

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Oklahoma

right

**Oklahoma** (ongl. r.: *State of Oklahoma*) - 46-ojė JAV valstėjė.

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Mėsėsėpė (valstėjė)

**Mėsėsėpė** (ongl. r.: *State of Mississippi*) - 20-ojė JAV valstėjė.

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Jūzos Šakėnis

**Jūzos Šakėnis** (g. 1946 m. kuova 19 d.) – Žemaitėjės ė Lietovuos puolitėnis veikies. 1996–2000 metās Kretingas mers.

## Biograpėjė

1964 m. bėngė Aleksandrava aštonmetė muokīkla ėr istuojė i Telšiu taikuomuosės dailės teknėkoma menėnė medė apdirbėma skīrio. 1977 m. bėngė Valstībėni dailės instėtota, igėjė muokītuojė specēlībi.

Žmuona Halina Irena, vākā Neringa, Kristina.

Šakinis Juozas
Pėitū Dakota

right

**Pėitū Dakota** (ongl.: *South Dakota*) - 40-ojė JAV valstėjė nu 1889. Pluots – 199,9 tūkst. km²; 754 tūkst. prieteliu (2000).

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Nebraska

right

**Nebraska** (ongl. r.: *State of Nebraska*) - 37-ojė JAV valstėjė. Pluots – 200,5 tūkst. km²; 1,71 mln. prieteliu (2000 m.).

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Latvėjės vieleva

[thumb|250px|[Abruozdielis:FIAV 110100.svg|23px Latvėjės vieleva. Pruopuorcėjes 1:2]]

**[[Latvėjės vieleva]]** – statēkompis padalėnts i trės huorėzontalės joustas (2:1:2): vėršotėne ė apatėnė vėinuoda pluotė rauduonas, vėdorie (dvėgobā seuresnė nekāp rauduona jousta) – balta.

Uofėcēlē bova nauduonama tarpovainės metās, kāp Latvėjės respoblėkas vieleva, bet suovietu uokopacėjės metās buvo oždrausta ėr vėl lēsta nauduotė atgavos liousoma.

Kateguorėjė:Vielevas
Kateguorėjė:Latvėjė
Pėitū Karolėna

right

**Pėitu Karolina** (ongl. r.: *State of South Carolina*) - 8-ojė JAV valstėjė. Pluots – 83,0 tūkst. km²; 4,01 mln. pieteliu (2000).

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Juta

right

**Juta** (ongl. r.: *State of Utah*) - 45-ojė JAV valstėjė. Pluots – 219,9 tūkst. km²; 2,23 mln. prieteliu (2000).

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Nevada

right

**Nevada** () - 36-ojė JAV valstėjė. Pluots – 286,4 tūkst. km²; 2,00 mln. prieteliu (2000 m.).


Abruozdielis:Cessna 172 Black Rock Desert.jpg
Abruozdielis:Las Vegas Strip at night, 2012.jpg
Abruozdielis:Basin and Range Nevada.JPG


Kateguorėjė:JAV valstėjės
Naus Hampšīrs

**Naus Hampšīrs** (ongl. r.: *State of New Hampshire*) - JAV valstėjė, esontė Naujes Onglėjes ragėjuoni.


Image:Mt. Washington 50.JPG
Image:Jackson, covered bridge, NH, White Mountains.jpg
Image:First Baptist Church of Cornish.JPG


Kateguorėjė:JAV valstėjės
Jūras švėntė

**Jūras švėntė** - kuožnās metās būnontė švėntė Klaipieduo. 

## Istorėjė

Pėrma leika Jūras švėntė sorėngta 1934 m. Tarpokarė čiesu ana liōb popolerėntė jūra, jūreivīsti ė jūrėnes profesėjes.  Šventie liōb dalīvautė svarbos Lietovos vėsuomenines atstovā, polėtėkā. Dėdliausia Jūras šventi bova 2002 m., kumet šventi sotapa so Klaipiedas miesta 750 m. jobėlėjom. Tas 2002 metās anou aplonkė ape vėins mėlėjons torėsto.

## Jūras šventi 2006 m.
 
2006 m. šventė vīka lėipas 21-23 d. Daugeusi rengėniu bova Klaipiedas senamiestie ė miesta centri. Par trės dėinas ėvīka ape 100 kultūrėniu rengėniu. Pagrėndėnes šventis scenas bova: Anikes aikšti, Kroiziniu laivu termėnals, Tėltu gatve, Jono kalnielis. Renginē vīka 15 vėitu, ėš katru net 5 Smiltīnie. 2006 m. Jūras šventie dalīvava ape 450 tūkst. prieteliu.

## Šventis reikšmie Klaipiedā
 
Jūras šventi īr svarbi šventi Klaipiedas miestou, nes šventis meto atvīkst dėdlē daug svetiu ėš ožsėine valstībiu (daug ėš Vokėitėjes, 2006 metās dėdlē daug bova ėš Olandėjes ėr Estėjes) ė Lietovuos. Klaipieduo Jūras šventi vadėnam ontruosiom (aba vasaras) Kalėdomes. 

Šventi īr pōikē reklamou miesta. Anou dažnā transliou nacionalėne ė kėtas televėzėjes, solaukiam nemažā ožsiene spauduos dėmese.

## Noruodas

* Oficialos šventis tėnklopis

* ''Jūras šventis 2006'' rengėniu programa
Krėkštiuonībė

thumb|upright|Pagrėndėnis krėkštionībies simbuolės
**Krėkštiuonībė** – monoteėstėnė, labiausē paplėtosė svieta (api 2 mlrd. vieras ėšpažėnieju) viera, atsėradosė prīš 2 tūkst. metu Palestėnuo. Krėkštiuonībė remas Jiezaus nu Nazareta muokīmu ė gīvenėmu, katra Naujajam Testamentė aprašė onkstīvė̄jė anon pasekiejē. Dėdlē itaka krėkštiuonībē toriejė judaizms, ėš katruo ana perjėm dali sava švėntu raštu (Senasis Testaments) ė tuokės svarbės tiesas kāp monoteizmos, tikiejėms ėšganītuojė (Mesėjė) ė prisėkėlėmo. Ta īr vėinėntėlė viera, skelbontė Dieva isėkūnėjėma ė patapėma prietelium.

Daug pri krėkštiuonībės plėtėma prisėdiejė ė apaštals Paulios, katros skleidė Jiezaus muokīma ė ragėna kėtū vieru atstuobos prisėdietė pri krėkštiuoniu.

Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Honšiū

[thumb|Ėš [kuosmuosos|kuosmuosė esontė palīduova veizėma Honšiū sala.]]
**Honšiū** īr dėdliausė Japuonėjės sala. Ėš vakarū anā skalaun Jauonėjės jūra, vuo ėš rītū - Ramosis ondėnīns.

Anuo isėkūrus suostėnė Tuokėjs ėr tek ėlgiausė Japuonėjuo opė – Šinans (370 km), īr aukštiausė vėršokalnė – ognėkalnis Fudzėjama (3776 m), tivoliou dėdliausis Japuonėjės ežers – Biva (673 kv. km).

Kateguorėjė:Japuonėjės geuograpėjė
Kateguorėjė:Japuonėjės salas
Kiūšiū

**Kiūšiū** (jap. 九州 Kiūshū – „Devīnes pruovėncėjės“) īr tret vogol dīdlė Japuonėjės sala, asonti labiausē ī pėitos ėr ī vakaros ėš pagrėndėniū salū. Kartu tai īr Japuonėjės regiuons, senuobie vadėnts *Saikaido*.

Kateguorėjė:Japuonėjės geuograpėjė
Kateguorėjė:Japuonėjės salas
Šėkoku

**Šikoku** (四国 shikoku - "ketore žemės") – ketvėrta vogol dīdli Japuonėjės sala, vėins ėš Japuonėjės regiuonū. Ī šiauri no anuos īr Honšiū sala, ī vakarus - Kiōšiū, a peitouse ėr peitvakariouse onā skolou Ramōsis vuondenīns.

Kateguorėjė:Japuonėjės geuograpėjė
Kateguorėjė:Japuonėjės salas
Ramosis ondėnīns

thumb|240px
**Ramōsis ondėnīns** - dėdliausios svieta ondėnīns. Anuo pluots - 165 mln.km². Ondėnīns īr terp Australėjės, Azėjės, Amerėkas ėr Antarktėdas. So Indėjės ondėnīno tor dvė sāsajas: plate - ī pėitus nu Australėjės ėr siauresne - Indonezėjės salīne. Dreika sāsiauris ėr Panamas kanals jong Ramōji ondėnīna so Atlonto, a šiaurie nuognē siaurs Berėnga sāsiauris - so Arktėis ondėnīno.

Kateguorėjė:Ondėnīnā
Gunmas prefektūra

**Gunmas prefektūra** (群馬県;Gunma-ken) - Japuonėjės prefektūra, asontė Kanto regijuona šiaurės vakarūs, Honšiū saluo. Suostėnė - Maebašis.

Ketorė dabartėniu čiesu ministrā pėrmėninkā īr kėlėma ėš šėtuos prefektūras - Takeo Fukuda, Jasuhiro Nakasonė, Keizo Obuči ė Jasuo Fukuda.

Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Juons Paulios II

thumb|150px|Juons Paulios II
**Johannes Paulus II** (**Jonas Paulius II**; tėkros vards **Karol Józef Wojtyła**; 1920 m. gegožė 18–2005 m. balondė 2) – 264-asis puopīžios, katalėku bažninčės vaduovs. Ėšrėikts puopīžiom 1978 m. spalė 16 d. Ons bova pėrms ne itals puopīžios per 455 metus. Tēpuogė - vėsėškā pėrms slavėška kėlėma puopīžios. Muokiejė daug kalbū.

## Biografėjė

Karuolis Jozefs Voitīla (Karol Józef Wojtyła) gėmė 1920 m. gegožė 18 dėina Vadovėcū miestė (Lėnkėjė) ėr bova ontros bovosė Lėnkėjės karioumenės seržanta ėr ėš Lietovuos kėlosės anuo žmuonuos sūnos. 

Juons Paulios II puopīžiava gan ėlgā – no 1978 m. ligė 2005 m. (zars 27 metus). Kāp puopīžou tas īr dėdlē ėlgā, bo ož anou suostė ėlgiau pavīka ėšbūtė tėk Pijuo IX (zars 31 metus) ėr patiam pėrmam puopīžiou Šventajam Petrou (īr duomėnū, ka ons puopiežiava 34 a net 37 metus).

Puopīžios aplonkė daug šaliū, tamė tarpė ė Lietova.

Pasėmėrė 2005 m. balondė 2 dėina. 

2014 m. balondė 27 d., karto so puopīžiom Jonu XXIII paskėlbts švėnto.

Kateguorėjė:Ruomas puopīžē
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Kateguorėjė:Katalėku švėntė̄jė
Jiezos Krėstos

[thumb|150px|Jiezaus abruozdielis. Autuorios [El Greco.]]
[thumb|180px|Nukrīžioutaja Jiezaus skolptūra [Krīžiu kalns|Krīžiu kalne]]
**Jiezos Krėstos** (Jiezos, Jiezos nu Nazarėta; gėmė aple 6 m. pr. Kr. – 4 m. e. m., pasėmėrė aple 29-33 m.) īr svarbiausis asmou krėkštiuonībie. Īr mėslėjama, ka Jiezos apraiškė o sokūrė krėkštiuonėškaja viera ėr ož anuos skelbėmā bova nuteists smertėis bausmė. Krėkštiuonīs tēpuogė tėkė, ka Jiezos mėrdams atkūrė praeitie prarasta prieteliaus galėmībė ī omžėna gīvenėma so Dievo. 

## Gīvenėms

Kāp raša Švėntajam Raštė, Jiezos prasėdiejė ėš Švėntuosės Dūšės ėr gėmė ėš Švt. Marėjės mažiokie Betliejaus tvartė. 

Ons bova baisē ėšmėntings: Biblėjuo mėnavuojama istuorėjė, ka Jiezos, būdams 12 metu, sinaguogo rokavuos so fareziejēs ėr anėj baisē dīvījuos Jiezaus ėškalba. 

Jiezos mokiejė gīdītė prietelius. Biblėjuo netgė mėnavuojama, ka ons prikielė jau mėrosė mergėlka. Ne ož ėlga pasklėda gandā api dīvos, katros gal padėrbtė Jiezos, vadėnams Mesėjom. Rašta aiškėntuojē fareziejē apkaltėna Jiezu švėntvagīstiem ė, so mėniuos palaikīmo, Jiezos bova pasmerkts žiaurē smertē ont krīžiaus.

Ale vagol krėkštiuoniu viera, Jiezos pu 3 dėinū prisėkielė.

Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Kateguorėjė:Žīdā
Naprīgolnoms

Šalėis aba valstībės **naprīgolnoms** rēšk vėsėška anuos prieteliū savėvaldoma nug kuokės kėtuos valstībės. „Naprīgolnoma“ sāvuoka ēn kap prīšėngībė „prīgolnomuo“, kūmet krašts aba žemė polėtėškā ė karėškā īr valduoma ėšuorėnės vīriausībės.

Kateguorėjė:Žmuonėjės rieds
Tėrana

**Tėrana** īr Albanėjes suostėnė. 374,8 tūkst. prieteliu (2007). Miests īr valstībės suostėnė ė dėdleusis miests, glavns bėzne, pramones ė koltūras centros.

Kateguorėjė:Albanėjes miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Egėpts

**Egėpta Arabu Respoblėka** (**Egėpts** vuo **Egipts**, arab. جمهوريّة مصر العربية) īr šiaurės rītū Afrėkas valstībė. Egėptėitē īr gausiausė šiaurės rītū Afrėkas tauta, vuo pati šalės - dėdliausia arabėška valstībė. Egėpts dėdlē garsos senūjū civilėzacėjū palikėmu ė svieta masta istuorėnēs pamėnklās: piramidėm, sfėnksu, šventīkluom ėr farauonū kapās. Nūnā Egėpts īr glabnos puolitėnis ė koltūrėnis arabu svieta cėntros.

## Istuorėjė

Arabėšks Egėpta ožvadėnims **Mişr** īr semitėška kėlėma ė znuočie „šalės“ arbe „valstībė“. Senuobės egėptėitē sava šali vadėna „Msr“ (žemė, šalės), vuo „Kemet“ (jouds). Graikėšks ožvadėnims *Aigyptos* kėla nu senuobės egėptėitiu *Chet Ka Pta* – „Pta dūšės rūmā“.

## Viera
Aple 90 pruoc. žmuoniū īr mosolmuonā, uvo aple 10 pruoc. - krėkštiuonē.

## Koltūra
Egėpts tor baguota istuorėjė ė koltūra, sėikontė tūkstontius metu, pradedont farauonu koltūra, paskiau krėkštiuonėška, vuo da vieliau mosolmuonėška. Egėpta civilizacėjė tarp seniausiu svieta civilizacėju īr.

Egėpta tradėcėnė profesiuonalė mozėka itakuojė Senuobės Egėpta, Irana, Torkėjės, Kaukaza tautū, Ispanėjės, Bizantėjės, arabu mozėkėnės koltūras. Seniausiu liaudėis dainiu skvarmas ir žonrā sosėjė̄n so *huda*, karavana dainė, katros rėtmos bova palē kopranogarė žėngsnė. 

Auksėnė populēriuos mozėkas omžiaus mozėkontās laikuomė Sajeds Darvišos, Um Kalsum, Mohameds Abdelis Vahabs ė Abdelis Halims Hafezos. 

thumb|left|240px|Sfėnksos ė Gizuos piramidė
## Šaltenē
Mozīrios

**Mozīrios** (, ) ī miests Baltarosėjuo, Guomelė srėtie, ousts pri Prėpetės opėis. Rajuona cėntros. 1998 m. čė gīvena 108,5 tūkst. gīvėntuojū. Īr gelžkelė stuotės. Par miestā ēn Babroiska-Žėtomīra kel’s.

Kateguorėjė:Baltarosėjės miestā
Alksnātis

**Alksnātis** ī ežers rītū Lietovuo, Ignalėnas rajuonė, Linkmenū seniūnėjuo, aple 5 km i šiaurės vakarū posė nug Linkmenū.

Kateguorėjė:Ėgnalėnas rajuona ežerā
Ėgnalėna

**Ignalėna** – miests Otenos apskrėtī, 110 km ė šiaure nu Vėlniaus; rajuona cėntros, tor miesta seniūnėjės statosa, tēpuogi īr apīlėnkiū seniūnėjės cėntros. Pru miesta ēn geležkelis Vėlnios-Sankt Peterborgs. Miestė stuov medėnė Ignalėnas Švč. Mergelės Marijės Gėmėma bažnīčė (no 1961 m.), rajuona cėntrėnė lėguonėnė, paštos, pri Žaliuojė ežera šiaurėniuo kronta – Žėimuos spuorta cėntros.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Ėgnalėnas rajuonā gīvenvėitės
Šveicarėjė

**Šveicarėjė**, arba **Šveicarėjės kuonfederacėjė** (luot. *Confœderatio Helvetica*, tarptautėnės kuods **CH**) – nedėdlė valstībė Vėdorė Euruopuo. Ana sop Vuokītėjė, Prancūzėjė, Italėjė, Austrėjė, Lichtenšteins. Šveicarėjė īr žīmė sava puolitėniu ė karėniu neutralitėtu.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis
Albanėjė

**Albanėjės Respoblėka*** (*'Albanėjė*'; albanėškā *Shqipëria*, *erelių žemė'') – valstībė peitrītiū Euruopuo. Robežiounas so Joudkalnėje šiaurie, Kosovo šiauries rītūs, Makeduonėje rītūs ėr Graikėje peitūs. Vakarėniuos šalėis krontus skalaun Adrėjes jūra, a peitvakariūs – Juonėnū jūra.

## Istorėjė
Šiulaikėniu albanu pruotievē ilīrā ī vakaru Balkanos atsėkraustė aple 2 tūkstontmeti pr. m. e. Tumet anei bova apsoptėi keliu nadraugėšku valstībiu. Graikā šiulaikėnes Albanėjes terėtuorėje pribova VII o. pr. m. e. ėr, paverte anū sava kuoluoniėje, taikuo prekeva so vėitėnēs prietelēs ilīrās.

Nūnās Albanėje apibūdėnama kāp besivīstonti demokratėje, valstībi kamou koropcėjė, organėzuots nosėkalstamoms, dėdlis nadarba līgis.

## Geuograpėjė
Albanėjė ī vakaru Balkanūs.

## Koltūra

## Akanuomėka
Albanėjė tor vēna ėš slabniausiu akanuomėku Euruopuo, bat šalės grētā vīstous.

## Žmuonis

Kateguorėjė:Albanėjė
Tokėjės

**Tokėjės** vuo **Tuokėjės** (*Tōkyō*, 東京; pažuodiou – „Rītū suostėnė“, oficēlē - **Tokėjė metruopuolėjė**) – Japuonėjės suostėnė. 8,34 mln. gīvėntuoju (2005; ba prīmiestiu). Isėkūrės Honšiū saluos pėitrītiūs, Kanto līgumuo, pri Tokėjė īlonkas. 

Tuokėjou vīka 1964 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės ė 2020 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės (sosėvielėna diel COVID).

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Kateguorėjė:Japuonėjės miestā
Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Kazakstans

**Kazachstana Respublika** (**Kazachstans, Kazachėjė**) – valstībė vėduriuo Azėjuo. Rėbounas so Rosėjė, Kėnėjės Liaudėis Respoblėka, Kirkizėjė, Ozbėkėjė, Torkmienėjė bei Kaspėjės jūra.
Loisos Ajala

**Luis Ajala** (*Luis Ayala*), puolituologs, Čilės socialėstū partėjės ėr tarptautinio socialėstū judėjėmuo veikiejs.

No 1991 m. SI Generalėnės sekretuorios, perrėnkts ė šias parėigas Parīžious ėr San Paula kongresous. 

1991 dalīvava LSDP XV sovažiavėme.

Ayala, Lujis
Parīžios

**Parīžios** () ī Prancūzėjės suostėnė ė dėdliausis anuos miests. Anamė gīven 2,14 mln. gīvėntuoju (2005 m.), so prīmiestēs (Versaliu, Sen Deni, Ivri, Dransi, Aržantejo ė kt.) – aple 10 mln. Miests ėšbūdavuots ont Senas opėis vingė, abejūs opėis krontūs. Miests cielom svietė īr gerā žėnuoms diel šmuota istuorėniu paminklu ė sava ėšskėrtėnuos kultūras.

Parīžiou nūtėka 1900 ė 1924 m. uolimpėnės žaidīnės.

Kateguorėjė:Prancūzėjės miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Butrėmuonīs

::*Aple suoda Šalčėninku rajuonė veizieket [[Butrėmuonīs (Šalčėninkā)]]*.

**Butrėmuonīs** () – miestielis Alītaus rajuona savėvaldībie, abėpos Plasaupės opelė, pri Ponės-Uonoškė plėnta.
Butrėmuoniu seniūnėjė (Alītos)

**Butrėmuoniu seniūnėjė** īr Alītaus rajuona šiaurės rītūs, cėntros – Butrėmuonīs.

## Dėdliausės gėvenvėitės

*Butrėmuonīs – 1126 gīv.
*Ēčiūnā – 354 gīv.
*Plasapninkā – 128 gīv.
*Gailekėimės – 118 gīv.
*Trakėninkā – 112 gīv.

### Kėtas suodas



*Aleksandrava – 13 gīv.
*Apīnelē – 17 gīv.
*Oužolienā – 7 gīv.
*Beržėne – 0 gīv.
*Bōtrėmėškes – 9 gīv.
*Darbalaukės – 10 gīv.
*Dūdiškes – 5 gīv.
*Dūkėškes – 34 gīv.
*Ēgėrdounīs – 78 gīv.
*Gerulē – 19 gīv.
*Grēkounīs – 48 gīv.
*Griškonīs – 39 gīv.
*Janauka – 15 gīv.
*Joudgėrės – 0 gīv.
*Jōrkounīs – 56 gīv.
*Klīdžiounīs (kaima dalės) – 16 gīv.
*Leliounīs – 26 gīv.
*Lėkėškes – 10 gīv.
*Liōbartėškes – 1 gīv.
*Mažiūnā – 58 gīv.
*Mėckūnava – 11 gīv.
*Olendernė – 53 gīv.
*Pabalē – 50 gīv.
*Pėkōškes – 3 gīv.
*Ratėninkā – 21 gīv.
*Sėlvanava – 1 gīv.
*Staniolėškes – 2 gīv.
*Vadāšėškes – 0 gīv.
*Vanagelē – 52 gīv.
*Vanžadėškes – 6 gīv.
*Žalioujė – 59 gīv.



## Nūruodas
*Lietuva.lt
*Rajona seniūnėju kontaktā (lietoviu kalba)

Kateguorėjė:Lietovuos seniūnėjės
Kateguorėjė:Alītaus rajuons
Pavarienės

**Pavarienės**  – kaims Varienas rajuon, ė šiaure no Varienuos ėr apie 12 km ė vakaros no Valkėnėnkū gėl. stuoties. Kaime īr  kapinės. Kaima pavadėnims kėles no netuol tekantiuos Varienes opės. Tos patiuos kėlmies ėr kituo kaimuo, esantiuo Alītous rajuon netuol Vaienes ėštakū, pavadėnims – Pavarienė̄s.

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Variena

**Variena** () – miests Lietovuos pėitrītious, 51 km ė pėitrītius no Alītous; rajuona cėntros. Miests ėšsėdiestes ė šiaure Vėlnious-Gardėna gėležėnkeliuo). Stuov medėnė Varienas Šv. Arkangela Mīkuola bažnīčė (no 1933 m.), īr gėlžkėlė stuotės.

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Danėjė

**Danėjės Karalīstė** () – valstībė Euruopas šiaurės šmuotė. Pėitūs Danėjė robežiounas so Vuokītėjė, vuo lėkosė terituorėjės dali sop Šiaurės ė Baltėjės jūras.

Aple 1/3 šalėis terituorėjės īr salas, kėta terituorėjės dalės īr Jotlandėjės pusiasalis. Danėjē prigol Grenlandėjė ė Farėru salas, abo torontio autunuomėjė.

## Istuorėjė
Pėrmė gīvėntuojē (žvejē ė medėninkā) i Jutlandėjės posiasali atsėkielė 12 tūkst. m. pr. Kr. 4 tūkstontmetie pr. Kr. plėta žemdėrbīstė ė gīvuolėninkīstė. 1 tūkstontmetie pr. Kr. Danėjės žemies apsėgīvena germanu gėntīs.

## Geuograpėjė
Danėjė īr mažiausė ė pėitiausė Šiaurės Euruopas šalės.
## Koltūra
Danėjuo gėmė ėr kūrė vėins garsiausiu vākū rašītuoju Hansos Kristijans Andersens, egzėstencēlėzma pradėninko skaituoms fėluosuops Siorens Kirkeguors.

## Akuonuomėka

* BVP – $406 mlrd. (2023).
* 2022 m. BVP augėms par matos – 3,6%.
* Vėinam žmuogau tėnkontės BVP – 31 100 JAV dol. (2003).

BVP palē sektuorios:
* žemės ūkis: 1,6 %
* kalnakasība: 1,2 %
* dėrbība: 22,1 % 
* paslaugas: 75,2 % (2017)

Dėrbības šakas: jiediū apdėrbėms, mekanėzmā ėr irengėmā, tekstėlė, kemėjės pruodoktā, alektruonėka, statība, baldā ė pan. medē ėšdėrbėms, laivū statība, anergetėka.

2017 metu ekspuortā partnerē – Vuokītėjė 15,5 %, Švedėjė 11,6 %, Jongtėnė Karalīstė 8,2%, JAV 7,5 %, Norvegėjė 6 %, Kėnėjės LR 4,4 %.

## Žmuonis

86 % Danėjės žmuoniū īr danu pagėmėma (2021 m.) Dėdliuojė dalės žmuoniū īr krėkštiuonē.

### Viera
Palē 2009 m. statėstėka aple 81,5 %  Danėjės žmuoniū prigol lioteruonu bažninčē.

## Nūruodas
* Lietovuos ambasada Danėjuo
* Danėjė: Švėitims, mozėka ė t.t.
* Atidars katalogs aple Danėjė 

## Šaltėnē

Kateguorėjė:Danėjė
Paneviežis

**Paneviežis** () – miests Šiaurės Lietovuo, abėpos Neviežė opės, 136 km ė šiauries vakarus nu Vėlniaus. Vadėnams Aukštaitėjės regijuona suostėnė. Īr vėins dėdliausiu Lietovuos miestū (pėnkts palē dėdoma). Paneviežis īr apskrėtėis, miesta savivaldībės ė rajuona savivaldībės cėntros, tēpuogė Paneviežė ė Velžiuo seniūnėjės cėntros.

## Ekuonuomėka

Paneviežis – magtīngiausės Aukštaitėjės pramuonės cėntros, torons ītakas ciela regijuona raidā. Svarbiausės īmuonės: 
* alaus dėrbīkla „Kalnapilis“,
* salīkla dėrbīkla „Viking Malt“, 
* malūns „Malsena“, 
* tekstėlės dėrbīkla „Linas“,
* ė kt.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kulīs

**Kolīs** () – ežers šiauries rītū Lietovuo, Kopėškė rajuonė, aple 9 km i šiauries rītus no Skapėškė.

Kateguorėjė:Kopėškė rajuona ežerā
Pluots

**Pluots** – miers, nusakons tam tėkra erdvies regėjuona dėdoma. Objekta pavėršiaus pluots līgos vėsū ėšuorėniū šuonū pluotū somā. Tuobolā oždaruos dvėmatės kreivės (tas īr apskrėtima) pluots skaitlioujams nauduojont apskrėtima ėlgė integrala. Kadongė ėlgoms īr 2π, pluots līgos πr&sup2;.

## [[Mieravėma vėinets|Mieravėma vėinetā]]
thumb|240px|right|Palīgėnėms
SI sistėmuo (kor nauduojama žemīnėniam Euruopas šmuotė, Kanaduo r kėtor) nauduojamė:
* kvadratėnis metros (m&sup2;)
* ars – 100 m&sup2;
* hektars – 100 aru arbe 10 000 m&sup2;
* kvadratėnis kilometros (km&sup2;) – 1 000 000 m&sup2;

Senuojuo Brėtū sistemuo (nauduojama Brėtū saluosė, JAV, Australėjuo, ...) nauduojama:

* kvadratėnė pieda
* kvadratėnis jards
* akros – 43,560 kvadratėnės piedas arbe 4046,8564224 m&sup2;
* kvadratėnė mīlė – 640 akru arbe 2,5899881103 km&sup2;

kateguorėjė:Matematėka
Žvāzdie

thumb|220px|right|Fotografouta Hubble teleskuopo
[thumb|220px|[Plejadies, jaunas žvaiždies Taura žvaiždīn]]
thumb|220px|Ūks NGC1999, apšvėistas Oriuona V380 (cėntre)

**Žvāzdie** īr dėdlė sonkoma švėitontis kamūlis, esons kuosmosė. Žvāzdės spindulioun elektromagnetėnius spindolius (terp anūm - ėr veizimā šveisa), alektringāsės dalalės ė neutrėnus. Žvāzdės vėizėmas kāp poškelē naktėis dongou. Saulė īr ėšėmtės: ana īr tēp arti Žemės, ka ėšruod kāp tekėnis ėr sōtėik dėinuos švėisa. Žvāzdės tėrėnie žvāzdiū astronuomėjė ėr astrofizėka.

Artėmiausė Žemē žvāzdie pu Saulės īr Proxima Centauri, nutuolos par 40 trilėjuonū kėluometrū. Švėisa ėš Proxima Centauri Žemė pasėik par 4,2 metū. 

Astronuomū skaitliavimo žėnomuo Vėsatuo ī 70 sekstilėjuonū žvāzdiū. Tas ī 70 000 000 000 000 000 000 000.
Pornograpėjė

[thumb|right|250px|Švelniojė pornograpėjė: [Jopėteris ė Junona, *Agostino Carracci*]]

**Puornuograpėjė** (gr. *πορνογραφία* 'ėštvėrkėliu vaizdavėms') – napaduoros, volgaros žmuogaus kūna vaizdavėms (naretā – patiuos soeitėis) aba ton aprašīms, sėikont sokeltė lītėni sosėjaudėnėma.

Kateguorėjė:Puornograpėjė
Lėns Aduomātis

**Lėns Aduomātis** () (*Duomė*) - mozėkonts, mozėkas produseris, kompozituorios, radėje diskžokiejos. 

## Diskograpėjė

### Albomā

* Q-Ba-Ba, 2001 m.
* I Love U, 2005 m.
 
## Noroudas
*Ofėcelos poslapis

Adomaitis Linas
Adomaitis, Linas
Serebro

thumb|right|„Serebro“ luogotips
thumb|right|260px|„Serebro“ Eurovėzėjuo
**Serebro** (; *Sėdabros*) - Rosėjes jaunū muotrėšku popmozėkas kuolektīvs, ėšgarsiejės pu dalivavėma 2007 m. Eurovėzėjes dainiu konkursė, katramė ožjiem 3 vėita. Gropė prodiusoun garsos Rosėjės prodiusieris Maksos Fadejevs.

Eurovėzėjuo „Serebro“ ėškart dainiava finalė ė sorinkosės 207 taškus ožjiem 3 vėita.

## Narės

* *Jelena Temnikova* (g. 1985 m. Kurganė), gropes līderė, glabnos vuokals. Ėšgarsiejė 2003 m. pu dalīvavėma realībės šou „Žvaizdiū pabrėks-2“, katramė ožjiem 3 vėita.
* *Olga Seriabkina* (g. 1985 m. Maskvuo), pritarūntis vuokals. Jau nu 7 metu pradiejė muokītėis šuoktė baleta. Būdama 17 metu gava spuortėniū šuokiū meistra kandidatės tėtola.
* *Marina Lizorkina* (g. 1983 m. Maskvuo), pritarūntis vuokals. Bovosė gropės „Formula“ narie.

## Albomā
* 2009: ОпиумRoz
* 2012: Mama Lover
* 2016: Сила трёх

## Nūruodas
* Oficēlos poslapis
* Jelenas Temnikuovas poslapis
* „Serebro“ „Fadeev.ru“ poslapie
* Aple „Serebro“ ESCKaz.com poslapie
* Serebro tėnklopės Ispanėjuo

Kateguorėjė:Euruovėzėjė
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Kateguorėjė:Rosėjės mozėkontā
Mīkaluos Kuonstantėns Čiorliuonis

thumb|150px
**Mīkaluos Kuonstantėns Čiorliuonis** (1875 m. siejės 22 d. Varienuo – 1911 m. balondė 10 d. Pūstelnėkė – netuol` Varšovas, palaiduots Vėlniaus Rasū kapūs) bova žīmiausis vėsū gadīniu Lietovuos kompuozėtuorios, dailėninks, chuorvedīs, koltūras vēkiejs.

## Nūruodas

* Čiorliuonė ėnfuormacėjės cėntros
* Vėrtoalė M.K. Čiorliuonė abruozdieliu galerėjė

Čiurlionis
Lietovuos kompuozėtuorē
Kroatėjė

**Kroatėjė** (kroatėškā: *Hrvatska*, oficēlē **Kroatėjės Respoblėka** (*Republika Hrvatska*) īr valstībė Euruopuo, Cėntrėnės Euruopas ė Balkanu krīžkelie, toronti robežio so Adrėjės jūra peitūs, Slovienėjė, Vengrėjė, Bosnėjė ėr Hercuogovėna, Serbėjė ė Joudkalnėjė. Suostėnė - Zagrėbs. Onkstiau bova Jugoslavėjės sodietie, ale 1991 m. ėškuovuojį liousoma. Kroatėjė prigol Euruopas Sājongā ė NATO, nu 2023 m. sausė 1 d. īr eurozuonas narie.

Dėdlē grētā aug Kroatėjes akuonuomėka, katruo magtīngs īr torėzma sektorios. 

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

## Koltūra

## Akuonuomėka

## Žmuonis
Imperatuorios Akihito

thumb|right|Imperatuorios Akihėto so žmuona Mėčiko
**Akihito** (jap. 明仁) (gėmės 1933 m. groudė 23 d.) – bovė̄s (125-asā) Japuonėjės imperatourios (1989–2019). Vākīstės vards – *Cugunomėjė*. Japuonėjuo vadėnams tėisiuog kāp „valdantīsis imperatuorios“ (jap. 今上天皇 *kinjō tennō*), ba tėkros vards nie tarams. Tievs – Imperatuorios Šiova. Devėzos – 平成 *Heisei*. Tas devėzos pu smertėis palėks oficēlio imperatuoriaus vardo.

Imperatuorios Akihito ī sīkio so žmuona aplonkė̄s Lietova. Anėim ī skėrts aukštiausis valstībės apduovėnuojėms.

Imperatuorius Akihito ī pėrms Japuonėjės imperatuorios nu 1817 m., katros atsėstatīdėna ėš sava puosta. 2019 m. balondė 30 d. ana pakeitė imperatuorios Naruhito.

Kateguorėjė:Japuonėjės imperatuorē
Julėjė Savėčeva

**Julėjė Savičeva** (; g. 1987 m. vasarė 14 d. Zauralie, SSRS) īr Rosėjės popdainėninkė. Dalivava 2004 m. Eurovėzėjės dainiū konkursė, katramė ožjiem 11 vėita. 

2003 m. J. Savėčeva dalīvava realībės šou „Žvaizdiū pabrėks-2". Ka laimietė anā ė nepavīka, bat pu šou Julėjė pradiejė lėptė karjieras laiptā, palėkdama vėina populēriausiu Rosėjės dainėninkiu.

## Diskograpėjė

### Albomā

* **„Высоко“ (2005)**
* **„Prosti Za Lyubov“ (2005) alboms irašīts karto so sesėrė Lena Savėčeva**
* **„Если в сердце живёт любовь“ (2005)**
* ** „Магнит“ (2006)**

## Nūruodas

* Oficēlos poslapis
* Oficēlos fanu kloba poslapis

Savičeva, Julėjė
Savičeva, Julėjė
Natalėjė Avelon

thumb|Natalėjė Avelon (2009)
**Natalia** **Avelon** (gėme 1980 m. kuova 29 d. Wrocław, Lėnkėjuo) īr lėnku aktuore ė dainėninke. Ana gėmėe Lėkėjuo, bat būdama vako so tėivās ėšvīka gėvėnti ī Vokėitėjė.

Ana dainiou koloboracėjuo so Suomėjes dainėninko Ville Valo, atleikdamė ėžīme Nancy Sinatra daina "Summer Wine".

## Noroudas
Ville Valo ė Natalia Avelon (Warner Music).