open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ana Marėjė Jopek

thumb|250px|right|Anna Maria Jopek
**Anna Maria Jopek** (gėme 1970 m. Groudė 14 d., Varšova - ) - Lėnkėjės pop muzėkas ė džiazos dainėninkė.

## Dėskuograpėjė
### Albomā
* *Ale jestem* (1997 m.)
* *Szeptem* (1998 m.)
* *Jasnosłyszenie* (1999 m.)
* *Dzisiaj z Betleyem* (1999 m.)
* *Bosa* (2000 m.)
* *Barefoot* (2002 m.)
* *Nienasycenie* (2002 m.)
* *[[Upojenie]]* (feat. Pat Metheny) (2002 m.)
* *Farat* (live) (2003 m.)
* *Secret* (2005 m.)
* *Niebo* (2005 m.)
* *ID* (2007 m.)
* *BMW Jazz Club Volume 1: Jo & Co* (live) (2008 m.)
* *Haiku* (2011 m.)
* *Sobremesa* (2011 m.)
* *Polanna* (2011 m.)
* *Minione* (2017 m.)
* *Czas kobiety* (2017 m.)
* *Ulotne* (2018 m.)

### Sėnglā
* *Chwilozofia 32-bitowa* (1996)
* *Ale jestem* (1997)
* *Joszko Broda* (1997)
* *Nie przychodzisz mi do głowy* (1997)
* *Cud niepamięci* (1998)
* *Przed rozstaniem* (1998)
* *Ja wysiadam* (1999)
* *Księżyc jest niemym posłańcem* (1999)
* *Na całej połaci śnieg* (with Jeremi Przybora, 1999)
* *Nadzieja nam się stanie* (1999)
* *Smutny bóg* (2000)
* *Ślady po Tobie* (2000)
* *Szepty i łzy* (2000)
* *Jeżeli chcesz* (2000)
* *Henry Lee / Tam, gdzie rosną dzikie róże* (with Maciej Maleńczuk, 2001)
* *Upojenie* (2001)
* *Na dłoni* (2002)
* *O co tyle milczenia* (2002)
* *I pozostanie tajemnicą* (2002)
* *Małe dzieci po to są* (2003)
* *Tam, gdzie nie sięga wzrok* (2003)
* *Mania Mienia* (2003)
* * Możliwe* (2004)
* *Gdy mówią mi* (2005)
* *Niebo* (2006)
* *A gdybyśmy nigdy się nie spotkali* (2006)
* *Teraz i tu* (2007)
* *Zrób, co możesz* (2007)
* *Skłamałabym* (2007)
* *Cisza na skronie, na powieki słońce* (2008)
* *Możliwe* (2009)

## Noroudas
* Web Site

Kateguorėjė:Lėnkėjės mozėkontā
Šakē (Šėlalė)

**Šakē** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 4 km i vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 52 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kalkota

**Kalkota** vuo **Kuolkata** (bengalėškā: কলকাতা ; IPA: [ˈkolkat̪a]) īr miests Indėjės šiaurės rītūs, Vakarū Bengalėjės suostėnė. Anuo gīven daugiau kāp 5 mln. prieteliu.

Kateguorėjė:Indėjės miestā
Rauduonuojė kambarė sapnos

thumb|right|150px|Kningas poslapis.
**Rauduonuojė kambarė sapnos** (tēpuogė **Hung Lou Meng** aba **Rauduonū rūmu sapnos**) (trad. kėn.: 紅樓夢; sopr. kėn.: 红楼梦; pinyin: Hónglóu mèng) īr Kėnėjės literatūras šedevros ė vėins ketoriū dėdliū kėnu klasėkėniu ruomanu. Ans parašīts XVIII omžiou, Čing dinastėjės čieso, ė priskėrams Cao Xueqin.

Kateguorėjė:Kėnu literatūra
Kateguorėjė:XVIII omžios
Timūrs

thumb|Timūrs

**Timūrs** ( تیمور - Tēmōr, 1336 m. balondė 8 d. – 1405 m. vasarė 18 d.), da žėnuoms kāp **Tamerlans**, bova XIV o. tiorku-muonguolu karvedis, ožkariavės dėdli šmuota Centrėnės Azėjės ė ikūrės Timūrėdu imperėjė ė Timūrėdu dinastėjė, katra egzėstava lėgu 1857 m. kāp Muoguolu imperėjė.

Kateguorėjė:Persėjės muonarkā
Loisos Armstrongos

150px|dešinėje|miniatiūra|L. Armstrongos dūduo
**Loisos Armstrongos** (pėlns vards **Louis Daniel Armstrong** (1901 m. rogpjūtė 4 – 1971 m. lėipas 6 d.), pravardė **Satchmo**, bova Amerėkas džiaza trėmėtėninks ė dainėninks. Ans tēp ėšgarsiejė, ka kai kor svietė patapa cielo džiaza sėmbuolio.

Kateguorėjė:Džiazos
Kateguorėjė:JAV mozėkontā
Iliada

**Iliada** (gr. Ιλιάς) īr Huomerou priskėrams eps aple Truojės vaina, vėins seniausiu Vakarū Euruopas literatūras kūreniū. Illiada īr ėšgoldīta hegzametru, maždaug VIII o. pr. m. e. vėdorie ė sosided ėš 15 690 ėilotiu. Aple 30 metų vieliau ešgoldīta „Odėsė̄jė“ pasakou aple Odisė̄ja pargrīžėma ėš Truojės kara.

Kateguorėjė:Senuobės Graikėjė
Kateguorėjė:Literatūra
Sergiejos Eizenšteins

miniatiūra|Sergiejos Eizenšteins
**Sergiejos Mėchailuovėčios Eizenšteins** (Сергей Михайлович Эйзенштейн; gėmė 1898 m. sausė 23 d. Rīguo, mėrė 1948 m. vasarė 11 d. Maskvuo) bova itakėngs rosu kėlėma TSRS kina režėsierios, scenarėstos ė kina teuoretėks, pagarsiejės sava nebīlēsēs fīlmās „Streiks“ (*Стачка*), „Šarvoutės „Potiomkinas“ (*Броненосец «Потёмкин»*) ė „Spalės“ (*Октябрь*), tēpuogė istuorėnēs epėnēs fīlmās „Aleksondros Nevskės“ (*Александр Невский*) ė „Ivanas Rūstosės“ (*Иван Грозный*). 

Kateguorėjė:TSRS žmuonis
Sinans

**Sinans** (pėlns vards **Koca Mimar Sinan Ağa** osmanu torku k.: قوجو معمار سنان آغا; muodernėška torku k.: Mimar Sinan) (1489 m. balondė 15 - 1588 m. lėipas 17 d.) bova vīriausiasės osmanu arkitektos ė cėvėlėnis inžėnierios sultuonams Suleimanou I, Selimou II ė Muradou III. Ans tūs penkėsdešim metu bova atsakėngs ož kuožna dėdlė bodīnka pakeravuojėma.

Kateguorėjė:Torkėjės arkitektā
Kateguorėjė:Osmanu imperėjė
Džavaharlals Neru

**Džavaharlals Neru** (, [dʐəʋäɦəɾläl nɛɦɾu]; 1889 m. lapkristė 14–1964 m. gegožė 27 d.) bova aktīvėstos ož Indėjės liousoma, pėrms ė pa kuol kas ėlgiausē puostė ėšbovės Indėjės mėnėstros pėrmėninks (nu 1947 ligė 1964 m.).

## Nūruodas


Kateguorėjė:Indėjės žmuonis
Kateguorėjė:Šaltuosės vainas līderē
Rabėndranats Taguorė

thumb|250px|Taguorė aple 1909 m.
**Rabėndranats Taguorė** (bengal. *Robyndronath Thakur*; 1861 m. gegožė 7 d. Kalkotuo – 1941 m. rogpjūtė 7 d.) bova garsos indu puoets, kompuozėtuorios, pruozėninks, dramatorgs, vėsuomenės vēkies. Ož eiliū rėnktėnė „Aukuojėma giesmės“ („Gītandžali“ 1910), katrou pats pargoldė i onglu kalba, palėka 1913 m. Nuobelė literatūras premėjės laureato.

Kateguorėjė:Mistėkā
Kateguorėjė:Indėjės žmuonis
Kateguorėjė:Nuobelė literatūras premėjės laureatā
Hangul

[thumb|150px|Hangul parašīts žuodis [encikluopedėjė.]]
**Hangul** (한글 Hangeul/Han'gŭl (Pėitū Kuoriejuo) aba 조선글 Chosŏn'gŭl/Joseongeul Šiaurės Kuoriejuo) īr Kuoriejuo nauduojama fuonuograpėnė–skėimenėnė abecielė, skėrta kuoriejėitiu kalbuos ožrašīmou. Sokorts XV o. vid.

Kateguorėjė:Rašta sėstemas
Kateguorėjė:Kuoriejė
Mēsa

thumb|250px|Mēsa

**Mēsa** – gīvūnu audėnē, nauduojamė jiediou, daugiausē moskolā. Dabartėnēs čiesās daugoms žmuoniū vartuojamas mēsuos gaunama ėš namėniu gīvuoliu, augėnamu specēlē jiediou. Retiau nauduojama somediuotu gīvūnu mēsa, tēpuogė kai katrū ruopliū ė amfėbėju mēsa.

Mēsuos nejiedontės prietelis vadėnams vegetaro.
Hafėzos

thumb|Hafėzos

**Hafėzos** aba **Hafizos** (pėlns persėškos vards **Khwāja Šamsu d-Dīn Muḥammad Hāfez-e Šīrāzī** persėškā) خواجه شمس‌الدین محمد حافظ شیرازی ), g. aple 1325–m. aple 1390 Širazė, daba Irans) bova garsos persu puoets, musulmuons sofėjos, ėš vėsū persų poetu padėrbės magtīngiausė itaka vielesnē Persėjės literatūrā. Īr ėšlaidės aple 400–600 gazeliu (eiliū rūšės) ir kelės dešimtis kėtū žonru eiliū.

Kateguorėjė:Irana žmuonis
Kateguorėjė:Puoetā
Joudē (Šėlalė)

**Joudē** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 1 km i šiaurės rītū šmuota nū Kaltinienū miestalė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Vlads Algėrds Bomelis

miniatiūra|
**Vlads Algėrds Bomelis** (g. 1949 m. lėipas 1 d.) ī žemaitiu kėlėma, Lietovuos kemėks, enzimuoluogs, verslėninks ė vadībėninks, Kretingas garbies pėlietis. UAB „Sicor Biotech“ valdības narīs.

## Apduovėnuojėmā
* LR Ūkė minėsterėjės medalis „Ož nūpelnus verslou“, 2005 m.
* 2004 m. Lietovuos muoksla permėjės laurets
* Dėdlioujė Lietovuos konėgākštė Gedėmėna pėnkta laipsnė uordėns, 2001 m.
* „Geriausis 2000 metu vadībėninks“ (žornals „Veidas“)
* Vėlniaus Gedėmėna teknėkas onėversėteta garbies narīs, nū 1996 m.

## Šaltenē

## Nūruodas
Kateguorėjė:Lietovuos muokslėnīnkā
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Virosos

*:Aple kuompioterėnės pruogramas-kenkiejos veizieket [[Virosos (pruograma)]]*
thumb|Koronavirosa sokelontis virosos
**Virosos** aba **virusos** īr nelōstelėnės sandaras stroktūra, katra nagal augtė ė daugėntėis ož gaspaduoriaus robežiaus ė anam sokel lėgas. Luotīnėškā žuodis „virus“ znuočie tručīna. Virosā īr mažesnė ož bakterėjės, tudie nuoront i anus paveizietė rēk alektruonėnė mikruoskuopa.

## Klasifėkacėjė
Virologėjė nesena muoksla disciplėna īr, tudie egzėstou dvė klasėfėkavėma sistemi: TVTK (Terptautėnė Virosu Taksuonuomėjės Komiteta) sistema ė Baltimora sistema.

### TVTK klasifėkacėjė
Klasifikacėje apem tėk maža šmuotieli virosu ivairuobės. 2020 m. virosā soskėrstītė i 6 svietus, 10 karalėju, 17 tėpu, 2 puotėpi, 39 klasės, 59 būrios, 8 puobūrios, 189 šeimīnas, 136 puošeimīnas, 2224 gentis, 70 puogentiu ė 9110 rūšiū.
2020 metās nebnauduojamas puosvietiu *(subrealm)*, puokaralėju ė puoklasiu kateguorėjės, ale kėtas kāp ė seniau nauduojamas īr.

:Sviets (*-viria*)
::Puosvietis (*-vira*)
:::Karalėjė (*-virae*)
::::Puokaralėjė (*-virites*)
:::::Tėps (*-viricota*)
::::::Puotėpis (*-viricotina*)
:::::::Klasė (*-viricetes*)
::::::::Puoklasis (*-viricetidae*)
:::::::::Būrīs (*-virales*)
::::::::::Puobūris (*-virineae*)
:::::::::::Šeimīna (*-viridae*)
::::::::::::Puošeimīnė (*-virinae*)
:::::::::::::Gentės (*-virus*)
::::::::::::::Puogentės (*-virus*)
:::::::::::::::Rūšės

### Baltimora klasifėkacėjė

Nuobelė premėjės laureats bioluogs David Baltimore sokorpė Baltimora klasifėkacėjės sistema vagol genuoma tėpa. Virosa genuomā gal būtė so vėina vėjė (ss), vuo gal būtė dvė vėjė (ds). Tēpuogė struktūra gal būtė RNR, vuo gal būtė DNR ė gal nenauduotė ėšvėrkštėnės transkriptazės (RT). Tēpuogė ssRNR virosā gal būtė teigiamuos prasmies (+), kāp ė neigiamas prasmies (-). Tēp īr septīnės gropės:
*I: **[[dsDNR virosā]]** (tarp anū adenovirosā, herpės virosā, poksvirosā)
*II: **[[ssDNR virosā]]** (tarp anū DNR virosā (tarp anū parvovirosā) 
*III: **[[dsRNR virosā]]** (e.g. Reovirosā) 
*IV: **[[teigiamuos prasmies ssRNR virosā]]** (tarp anū koronavirosā, pikornavirosā, togavirosā) 
*V: **[[neigiamuos prasmies ssRNR virosā]]** (tarp anū ortomiksovirosā, rhabdovirosā) 
*VI: **[[ssRNR-RT virosā]]** (tarp anū retrovirosā) 
*VII: **[[dsDNR-RT virosā]]**(tarp anū hepadnavirosā)
Jiedis

thumb|240px|Jiedis

**Jiedis** (aba ***pavalgis***) ī bikuokė gīvuojė (uorganėnė) medega, katra tik jiedėmou. Jiedis jiedams vėsū gīvatu ba prīdoud galingoma (energėjės), lēd vēktė. Jiedis tonkiausē būn augalėnės aba gīvuolėnės kėlmies.

## Tēpuogė skaitīket
* Kolėnarėjė
* Svieta vėrtovės
Pėrmėnis skaitlios

**Pėrmėnės skaitlios** īr bikatros natūralos skaitlios, dėdlesnės neg 1 ė besėdalėnontės tėktās ėš savės ė vėineta.

Mažiausė pėrmėnē skaitlē:
2, 3, 5, 7, 11, 13, 17, 19, 23, 29, 31, 37, 41, 43, 47, 53, 59, 61, 67, 71, 73, 79, 83, 89, 97, 101, 103, 107, 109 …

## Žīmas



Kateguorėjė:Skaitliu teuorėjė
Pruogramavėma kalba

**Pruogramavėma kalba** – dėrbtėnė kalba, skėrta pruogramuoms ožrašītė. Pruogramavėma kalbū pagelba sokortas pruogramas valda alektruonėniu rakondu, vuo ipatėngā kuompioteriu veikėma.
Šliožas

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 4 km i pėitvakariū šmuota nū Kaltinienū miestalė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Gedmėniškė

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 1 km i vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė. 

## Istuorėjė
Kaimalės mėnavounams 1561 m. Jorbarka valstiaus ėnventuoriau. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Suleimans Dėdlīsės

thumb|150px|Suleimans Dėdlīsės
**Suleimans Pėrmasės** (osmanu torku k.: سليمان Sulaymān, torku k.: Süleyman; mažne vėsumet Kanuni Sultan Süleyman) (1494 m. lapkristė 6 – 1566 m. siejės 5/6/7) bova dešimts Osmanu imperėjės valduovs ė ėlgiausē, nu 1520 m. ligė smertėis 1566 m., valdės sultons. Vakarūs žėnuoms kāp as Suleimans Dėdlīsės, vuo rītūs - kāp **Īstatīmu Leidies** (arabėškā: القانونى‎, al‐Qānūnī), diel dėdlės pertvarkas Osmanu teisėnie sistemuo.

Kateguorėjė:Osmanu imperėjė
Kateguorėjė:Sultonā
Mėlē (Šėlalė)

**Mėlē** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 2 km i šiaurės rītū šmuota nū Kaltinienū miestalė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Prėinā (Šėlalė)

**Prėinā** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, šalėp autuomagėstralės Vėlnios-Klaipieda patious aukštiausės vėitas (180 metrū aukštiau jūras līge). 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pėlės (suoda)

**Pilės** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo,i vakarū šmuota nū Kaltinienū miestalė. 

## Istuorėjė
1990 m. ėšbūdavuots mede pamėnkls Vītauta Dėdle garbē. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 20 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Labardē (Šėlalė)

**Labardē**, liōb būt **Labvardē** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož  km i pėitrītiū šmuota nū Kaltinienū miestalė. 

## Istuorėjė
Kaimalės liōb būt vadėnams Labvardēs, palē bajuorū pavardies. Kaimalės mėnavuonams nū 1562 metū. 1942 m. kaimalie atrasts 300 muonetū luobis, kartruos bova lėkoses nū Aleksandra, Žīgėmonta Senuojė ė Žīgėmonta Augosta čiesa. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 50 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Šiokšelē

**Šiokšelē** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 1 km i pėitū šmuota nū Kaltinienū miestalė. Aukštiausės suoduos tašks 139,1 m.

## Istuorėjė
Suoduo liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Skabotē

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Mērės

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kaltinienu seniūnėjuo, ož 2 km i pėitvakariū šmuota nū Kaltinienū miestalė. Kaimalės ožvadėnėms kėlės nū dėdiūna Mērės pavardies, katrs dešėniam Īžnės šmuotė liōb toriet pėlė. 

## Istuorėjė
Suoduo liōb gīvent žmuonis, bat 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kviedarnas seniūnėjė

**Kviedarnas seniūnėjė** () - seniūnėjė Šėlalės rajuona vakarūs, centros - Kviedarna.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Kviedarna – 1934 gīv.
*Pajūralis – 633 gīv.
*Grėmzdā – 267 gīv.
*Paragaudis – 199 gīv.
*Sauslaukis – 175 gīv.
*Gražjūris – 135 gīv.

## Kėtas suodnas

*Oužuolėjė – 21 gīv.
*Bodrē – 30 gīv.
*Boišē – 12 gīv.
*Capėškē – 1 gīv.
*Degėmā – 7 gīv.
*Degotgėris – 12 gīv.
*Gagatē – 9 gīv.
*Geniuots – 96 gīv.
*Gvaldā – 74 gīv.
*Kadagīnā – 69 gīv.
*Kalnītē – 46 gīv.
*Kekėškės – 19 gīv.
*Kerbedē – 18 gīv.
*Kokštėnė – 6 gīv.
*Kviedarnas suoda – 72 gīv.
*Lembas – 97 gīv.
*Nasvītalē – 6 gīv.
*Padievātis – 36 gīv.
*Pamplėškė – 6 gīv.
*Papīnaujis – 54 gīv.
*Pūslaukis – 10 gīv.
*Radvėitis – 17 gīv.
*Rodlaukis – 14 gīv.
*Skerdīnā – 8 gīv.
*Suodalė – 1 gīv.
*Stėgrienā – 14 gīv.
*Stėrbėškė – 5 gīv.
*Šakienā – 72 gīv.
*Šerlaukis – 24 gīv.
*Oršolīns – 2 gīv.


## Nūruodas

*Aple seniūnėjė (lietoviu kalbuo)

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Grėmzdā

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, i vakarū šmuota nū kele Tauragie-Mažeikē (KK164).

## Istuorėjė
1942 metās gīvenvėitie gīvena 139 žmuonis, vuo. 2001 metās - 267.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Paragaudis

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 1-2 km i šiaurės šmuota nū Kviedarnas miestalė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 199 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Sauslaukis (Šėlalė)

**Sauslaukis** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 3 km i vakarū šmuota nū Pajūrale miestalė. Aukštiausės kaimalė tašks - 96,7 m. Kaimalie vėdorie īr karjers.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 175 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Degėmā (Šėlalė)

**Degėmā** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 5 km i pėitrītiū šmuota nū Pajūrale miestalė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kviedarna

**Kviedarna** () īr miestalis Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, šalėp kelė Šėlalė-Rėitavs, seniūnėjės cėntros. Šalėp miestalė īr kasams žvīrs. Īr Kviedarnas bažnīčė, Kazimėira Jaunė gėmnazėjė.

## Istuorėjė

Mėnavuojams nu 1329 metu, kumet krīžioutē sogriouvė Kviedarnas pėli. 1554 m. čė bova karalėšks dvars, vuo 1568 m. - mėnavuojams miestalis, 1593 m. - Kviedarnas valstios. 1631 m. Kviedarna igava torgaus privilėgėjė. 1783 m. i Kviedarnas bažnīčė atējė puopīžiaus Pėjaus VI laišks. Magdeborga teisės miests gava 1792 m. kuova 20 d.  2001 metās gīvenvėitie gīvena 1398 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Geniuots

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 1 km i rītū šmuota nū Kviedarnas miestalė. 

## Istuorėjė
Suoda mėnavuonama nū 1385 m. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 96 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Nasvītalē

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 5 km i šiaurės vakarū šmuota nū Teneniū miestalė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kekėškės

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, ož 2 km i pėitos šmuota nū Pajūrale miestalė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Capėškē

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Kviedarnas seniūnėjuo, šalėp opės Geniuotale ėštekiejėma vėitas. ož 2 km i rītū šmuota nū Kviedarnas miestalė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
KK164

**KK164** - krašta kels, ēnontės nū Mažeikiū lėgė Tauragies. Kele ėlgoms - 142,15 km. Kelie īr 7 jouduosės diemės.
Vītauta Dėdliuojė onėversėtets

thumb|200px
**Vītauta Dėdliuojė universitets** (), **VDU** īr patė pėrmuojė liousuos Lietovuos aukštuojė muokīkla, ikorta Kaunė 1922 m. Da vadėnts **Kauna universiteto**, **Lietovuos universiteto**. Tarībėnēs metās onsā bova paruorganėzouts i Kauna politeknėkas ė Kauna medicinas insitutos. 1989 m. vielē atkorts.

## Stroktūra

Daba universitetou prigol ton fakultetā:
* VDU Akuonomėkas ė vadības fakultets (Vadības, Akuonomėkas, Fėnansu katedras, Versla kuonsoltavėma ė pudėpluomėniu studėju cėntros)
* VDU Gamtuos muokslu fakultets (Aplėnkuotīras, Bioluogėjės, Fizėkas, Kemėjės katedras, Aplėnkuos tīrėmu cėntros)
* VDU Humanėtarėniu muokslu fakultets (Onglu filoluogėjės, Etnoluogėjės ė folklorėstėkas, Pilosuopėjės, Istuorėjės, Lietoviu kalbuos, Lietoviu literatūras, Vuokītiū ė prancūzu filoluogėjės katedras, Kuompioterėnės lingvėstėkas ė Kultūras tīrėmu cėntrā)
* VDU Infuormatėkas fakultets (Matematėkas ė statėstėkas, Taikuomuosės matematėkas, Sistemu analėzės katedras, Statėstėniu tīrėmu cėntros, Multimedėjės laboratuorėjė)
* VDU Katalėku teoluogėjės fakultets (Teoluogėjės, Vieru studėju, Bažnītėnės teisės katedras, Lietovuos katalėku bažnīčės istuorėjės cėntros, Apsėžanėjėma ė šeimīnas studėju cėntros)
* VDU Socēlėniu muokslu fakultets  (Edukoluogėjės, Bendruosės psikoluogėjės, Teorėnės psikoluogėjės, Socēluogėjės katedras)
* VDU Menū fakultets (Menuotīras ė Teatroluogėjės katedras)
* VDU Puolitėkas muokslu ė diplomatėjės fakultets (Politoluogėjės, Vėiša adminėstravėma, Vėišuos komunikacėjės, Regijuonistėkas katedras, tēpuogė Letonėkas, Č. Mėloša Slavistėkas, Japuonistėkas, Azėjės studėju, Euruopas studėju, Pėlėitėnės tolerancėjės, Terpkultūrėnės komunėkacėjės ė daugkalbīstės tīrėmu cėntrā)
* VDU Socēlėnė darba fakultets (Socēlėnė darba katedra, socēlėnės integracėjės ė socēlėnės rūpības studėju cėntrā)
* VDU Teisės fakultets

## Nūruodas
* VDU svetainė

Kateguorėjė:Lietovuos onėversėtetā
Žadėikiu seniūnėjė

**Žadėikiu seniūnėjė** () - seniūnėjė Šėlalės rajuona šiaurės vakarūs, centros - Žadėikē. Īr 4 seniūnātėjės.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Žadėikē – 359 gīv.
*Paluokīstis – 93 gīv.
*Padvarninkā – 85 gīv.

## Kėtas suodnas

*Alkopis – 61 gīv.
*Dolkiu Lauks – 33 gīv.
*Gėrėninkā I – 10 gīv.
*Gėrėninkā II – 0 gīv.
*Ievuonėškē – 30 gīv.
*Klabā – 51 gīv.
*Kolėškē – 45 gīv.
*Mėkūlės – 32 gīv.
*Paīmiežis – 53 gīv.
*Prapīms – 80 gīv.
*Šauklėškė – 0 gīv.
*Šerotē – 44 gīv.
*Šventā – 0 gīv.


## Nūruodas

*Aple seniūnėjė (lietoviu kalbuo)

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Gėrėninkā I (Šėlalė)

**Gėrėninkā I** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Žadėikiu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ievuonėškē

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Žadėikiu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Zebedens

**Zebedens** bova X-XI o. baltū dėdėks (tėkriausē juotvingis), konėgaikštė Netimera bruolis. Onsā 1009 m. pri Alstruos opokšnė nokėrta krėkštiuoniu mėsėjuonierė Bronona galva dielē kuo Kvedlenborga analūs pėrma čiesa pamėnavuots Lietovuos vards. 

Kateguorėjė:Baltā
1009

**1009** - nekeliamiejė metā, katrie prasided sekma dėina. 

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

## Nutėkėmā Lietovuo
*Baltu kariūns Zebedens nokėrsdėna mėsėjuonieriu Brunona. Tas notėkėms pamėnavuots Kvedlenburga analūs ė pėrma sīki pamėnavuots Lietovuos vards.

## Nutėkėmā Svietė

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Gintars Beresnevėčios

thumb|250px|Gintars Beresnevėčios

**Gintars Beresnevėčios** (g. 1967 m. lėipas 7 d. Kaunė - m. 2006 m. rogpjūtė 6 d. Vėlniou) bova lietoviu vieru tīrinietuos, poblėcėsts, etnoluogs, pruozėninks. 

1979–1984 m. Vėlniaus onėversėtetė (VU) studėjava istuorėjė. 1986–1989 m. bova Kauna politeknėkas instėtuta (KPI) Piliuosopėjės katedras asėstents. 1990–1999 m. – Kauna Vītauta Dėdliuojė onėversėteta (VDU) Etnoluogėjės ė folkluorėstėkas katedras diestītuos. Humanėtarėniu muokslu daktars.

Onsā ėšleida 17 kningu, poblėkava aple 60 muokslėniu kningu baltu viertas tematėka, aple 500 poblėcisėniu, eseisėniu straipsniu, recenzėju, nuoveliu.

Vėins patiu žīmiuju Gintara Beresnevėčė darbū īr XXI o. geopuolitėnės lietoviu ideoluogėjės metemenīs - kninga „Imperėjės dėrbėms“ (*Imperijos darymas*).

Beresnevičius
Rauduonėkis

thumb|250px|Rauduonėkē

**Rauduonėkis**, kėtap ***rauduongalvis, rauduonėks, rauduonėkė, rauduonvėršis*** ī tuokė jiedama grība. Anou kuots balts aba šėrms, kėits, pamošalā balti ī, vėršos rauduons, muorkavs, sīkēs būn ė geltuonuoks, pėlks.

Aug rauduonėkē pu apošėm, beržās terp žuoliū.

Gera, jiedama grība – tink ožsliegtė, kap garnīrs.

Kateguorėjė:Grības
Težis

250px|thumb|Težis
**Težis**, kėtap ***vuožgrībis, paberžė, lepšis, težlis*** ī tuokė jiedama grība. Padabnos rauduonėkiou. Anou kuots balts ėr apšepė̄s, tonkē kreivs, vėršos tonkiausē būn rods aba pilks, pamošalā – balti.

Aug težē lapoutiu medies, tonkiausē pu beržās, terp žuoliū. Kap ė rauduonėkis, težis pjaustuoms mielėnou. Bistrē senst, smegst, ėlgiau pabovė̄s sotežt, bet tap ī gera, jiedama grība.

Kateguorėjė:Grības
Baravīks

thumb|220px|Baravīks
**Baravīks** () īr tuokė grība, katra nuognē miegiama grībautuoju. Anou kuots balts, stuors, keporė roda, kėita. Aug baravīkā bėrželė-lapkrėstē mienėsēs.

Anūs rond samanūs, pū pošėm, eglėm, ōžoulās, beržās.

Poikē tink džiuovėnėmou, zopėm, kap īdars, garnīrs.

Ba tėkrūju baravīku da aug vairės kėtas anūm rūšis (ōžoula, šėla ė kt.), katrūm na vėsas jiedamas ī.

Kateguorėjė:Grības
Šventā

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Žadėikiu seniūnėjuo, ož 3 km i šiaurės vakarū šmuota nū Žadėikiū miestalė. Šalėp īr Šventū mėšks.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pėinė

thumb|240px|Pėinė

**Pėinė** () ī tuokė grība. Daugoms pėiniu ī jiedamas, bet težės ė nie nuognē vertingas, vuo kap katruos najiedamas, ba gorės.

Pėinės kuots būn līgos, balts, vuo vėršos – vairiu barvu (rīškē rauduons, geltuons, pilks, žalsvos, melsvos, balts, rūžavs), kap plevelė. Aug pėinės gėriūs, vairiuos medies, īpatingā eglīnūs. Gardiausės ī baltas pėinės, katras aug pu lėipom, lazdīnās.
   
Kateguorėjė:Grības
Opīna (Šėlalė)

**Opīna** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo, ož 20 km i rītū šmuota nū Šėlalės miestalė. 

## Istuorėjė
Pėrmuojė lėika miestalė ožvadėnėms pamėnavuots 1554 metās. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 409 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Naus Vuobelīns

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo. Miestalie īr muokīkla, pašts (LT-75008), dvė kriautovės. 

## Istuorėjė
1562 metās ėšgoldīta aplė Vuobelīna kaimalė Karšovuos valstiaus ėnventuoriou. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 327 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Varsiedē

**** () īr suoda Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo. Miestalie īr bažnītalė. Nū 1909 lig 1985 m. čė bova muokīkla. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 157 žmuonis, 2005 m. - 162.

## Nūruodas

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Opīnas seniūnėjė (Šėlalė)

**Opīnas seniūnėjė** īr Šėlalės rajuona pėitrītiūs. Anuos cėntros – Opīna.

## Dėdliausės gīvenvėitės

*Opīna – 409 gīv.
*Naus Vuobelīns – 327 gīv.
*Vītuogala – 201 gīv.
*Varsiedē – 157 gīv.
*Paežeris – 156 gīv.

## Kėtas suodnas

*Aukštotėškė – 0 gīv.
*Bītautē (suodnas šmuots) – 0 gīv.
*Būblėškė – 5 gīv.
*Drėižā – 29 gīv.
*Dungerē – 30 gīv.
*Dungeriuokā – 30 gīv.
*Dvarėškē – 19 gīv.
*Dvarvėitē – 11 gīv.
*Dvīlėškė – 22 gīv.
*Eželėškės – 27 gīv.
*Gādienā – 27 gīv.
*Galvītē – 41 gīv.
*Gaubtīs – 0 gīv.
*Gegožės – 0 gīv.
*Gerdotē (suodnas šmuots) – 0 gīv.
*Gėrstēkē – 2 gīv.
*Grėgolē (suodnas šmuots) – 0 gīv.
*Godėrves – 14 gīv.
*Joškātē – 8 gīv.
*Kalvalē – 3 gīv.
*Kazuokā I – 14 gīv.
*Kliūkē – 41 gīv.
*Krākā – 13 gīv.
*Lėngės – 52 gīv.
*Lėngiū Fermas – 18 gīv.
*Mankātē – 16 gīv.
*Mėškėnē – 16 gīv.
*Negierā – 19 gīv.
*Paakmenis – 73 gīv.
*Pabremenis – 42 gīv.
*Paėikvedis – 16 gīv.
*Pajierobīnis – 32 gīv.
*Pakuoplītis – 65 gīv.
*Papaukštkalnis – 16 gīv.
*Patolė – 7 gīv.
*Paopīnis – 27 gīv.
*Paopis – 9 gīv.
*Pavarsiedis – 7 gīv.
*Pazėmkolnis – 12 gīv.
*Petkolnis – 46 gīv.
*Plaušėnėškė – 7 gīv.
*Rodalē – 8 gīv.
*Rosu Vuobelīns – 12 gīv.
*Sens Vuobelīns – 75 gīv.
*Opīnas suodna – 32 gīv.
*Ožkalnis – 11 gīv.
*Vedrē – 30 gīv.
*Žasuodne – 32 gīv.


## Nūruodas
*Aple seniūnėjė (lietoviu kalbuo)

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Žasuodne

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Petkolnis

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo. Kaimalė šiaurės šmuotė īr palėkoses senas Žīdū kapėnės.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 46 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pavarsiedis

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo, ož 1 km i šiaurės šmuota nū Varsiediū miestalė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Paežeris

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Kaimalis mėnavuonams nū 1562 m., ons ton čieso bova ožvadīnts Nartėko. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 156 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Joškātē (Šėlalė)

**Joškātē** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo, suodna dar gal būt vadėnama Joškėškiem.
## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dungerē

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Suodna mėnavuonama nū 1667 metū, kūmet čėštās bova dvara žemės. Nū 1843 m. dvara valdė Bornėikas, katrie pariėmė 1863 m. sokėlėma. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dungeriuokā

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo. Suodnuo īr pėlekolnis, katrs īr gerā ivėizams nū grētkelē.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kazuokā I

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Suodna mėnavounama 1562 metū Karšovuos valstiaus ėnventuoriau. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Vītuogala

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo, šalėp kele Šėlalė-Skaudvėlė. 

1893 metās čėštās īr gėmės lakūns Stasys Girėnas.

Vītuogaluo stuov 1900 metās ėšbūdavuots kuoplītstolpis, čėštās gīgvėnosiuos Čepū šėimuos atmėnėmou. Šalėp keleivėniū stuoteles stuov kūlis Mata Šaltiaus atmėnėmou. Ons bova priskėrts i naujā ėšbūdavuota Vītuogalas muokīkla dėrbt muokītuojo, bat ož darbos lietovībes naudā anou 1913 m. cara valdė ėšmete ėš darba. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 201 žmuogos.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Galvītē (Šėlalė)

**Galvītē** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo. Galvītūs īr Opīnas žīdū kapėnės. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Aukštotėškė

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Gegožės

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
1923 metās suodnuo gīvena 54 žmuonis, vuo 2001 metās gīvenvėitie nabgīvena nivėins žmuogos.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Mankātē

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Opīnas seniūnėjuo, ož 3 km i pėitvakariū šmuota nū Opīnas miestalė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Bagduons (suodna)

**Bagduons** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Baltkalnis

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Borbėškē (Šėlalė)

**Borbėškē** () ī suoda Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo. Ana stuov dailiuo vėituo šalėp Paršežerė ė anou liūnu. Aplinkou stuov kalnā – Sargėkalnis, Paršpėlis (pėliekalnis). Tuoliau ī palėkė̄s senkapis vuo par Sėitovu opalė da nu Vīkinta gadīnės palėkus Sėitovas kūlėgrinda.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Laukovas seniūnėjė

**Laukovas seniūnija** () īr Šėlalės rajuona šiaurie, cėntros – Laukova.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Laukova – 998 gīv.
*Šiaudova – 436 gīv.
*Puožerė – 258 gīv.
*Joudānē – 185 gīv.
*Gėrvānē – 142 gīv.
*Dvarvētē – 119 gīv.
*Vabalā – 114 gīv.

## Kėtas suodnas

*Apvaršuva – 72 gīv.
*Bagduons – 13 gīv.
*Baltkalnis – 15 gīv.
*Baublē – 13 gīv.
*Bėliuonīs (suodnas šmuots) – 0 gīv.
*Botėškė – 27 gīv.
*Botē – 1 gīv.
*Borbėškē – 17 gīv.
*Dainėškė – 24 gīv.
*Dargalē – 23 gīv.
*Dargē – 36 gīv.
*Deglėškė – 79 gīv.
*Degotē I – 42 gīv.
*Degotē II – 17 gīv.
*Degotalē – 7 gīv.
*Dėdė̄jė Vankē – 49 gīv.
*Ētvīdātē – 14 gīv.
*Endrėkavs – 11 gīv.
*Gatautėškė – 44 gīv.
*Golbės (suodnas šmuots) – 0 gīv.
*Juosūdėškė – 2 gīv.
*Kalnienā – 25 gīv.
*Kantautā – 15 gīv.
*Kantautalē – 28 gīv.
*Karožėškė I – 3 gīv.
*Karožėškė II – 32 gīv.
*Kaštaunalē – 29 gīv.
*Kelpšātē – 9 gīv.
*Kėkuonē – 8 gīv.
*Koitānē – 0 gīv.
*Laukdvarē – 77 gīv.
*Malavienā – 10 gīv.
*Mankėškė – 26 gīv.
*Mažrimā (suodnas šmuots) – 0 gīv.
*Mietē – 11 gīv.
*Norvāšē – 11 gīv.
*Padėivītis – 47 gīv.
*Paīžnīs – 27 gīv.
*Palaukovis – 19 gīv.
*Palīgomis – 2 gīv.
*Paluokīstalis – 0 gīv.
*Paneruotis (suodnas šmuots) – 0 gīv.
*Pėivėninkā – 0 gīv.
*Pīkātē – 82 gīv.
*Pīkātalē – 12 gīv.
*Plonksnės (suodnas šmuots) – 0 gīv.
*Rēstrā – 9 gīv.
*Rēstē – 20 gīv.
*Rēšketā – 33 gīv.
*Rodėškė – 15 gīv.
*Roskē – 65 gīv.
*Samuoškalē – 7 gīv.
*Selvestrā – 25 gīv.
*Stėrbėškė – 29 gīv.
*Stuonē (suodnas šmuots) – 0 gīv.
*Strazdalē – 29 gīv.
*Struotē – 91 gīv.
*Stongātē – 53 gīv.
*Šokoulā – 11 gīv.
*Tautvėlā – 53 gīv.
*Trakougalis – 15 gīv.
*Trēgē – 72 gīv.
*Trompānē – 16 gīv.
*Vākiū Lauks – 0 gīv.
*Vātkātē I – 48 gīv.
*Vātkātē II – 12 gīv.
*Vėrkės – 3 gīv.
*Vėrpīlā – 30 gīv.


## Nūruodas
*Aple seniūnėjė (lietoviu kalbuo)

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Vaitkaitē II

**Vaitkaitē ī** () ī suoda Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo, 2 km i šiaurė nug Laukovas, šalėp kelė i Tverus. Šalėmās sal Luokīstas opalė.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Palaukovis

**Palaukovis** () ī suoda Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo, Laukovas miestalė šiaurės pašmuotie. Par suoda ēn kel’s i Tverus, šalėmās tek Luokīsta.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Šiaudova

**Šiaudova** () ī kaims Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo, šalėp kelė Šėlalė-Laukova. Dėrb muokīkla, paštos, bėbliuoteka. Vėdor kaima telkša do prūdo, vuo šiaurie ī ežers Dievītis šalėp katruo stūksa Padievytė pėliekalnis. Par Šiaudova partek Īžnės opalė.

## Istuorėjė
Šiaudovas valstios mėnavuojams nug XVI o.

2001 metās gīvenvėitie gīvena 436 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Joudainē

**Joudainē** () ī suoda Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo, 5 km i šiaurė nug Laukovas miestalė. Par suoda ēn kel’s i Tverus, stuov do kalno – Skroskalnis (alkas kalns) ė Švedkapē (senkapē). Dėrb muokīkla.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 185 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Apvaršova

**Apvaršova** () ī suoda Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo, 6 km nug Laukovas miestalė. Tas ī nuognē sens kaims, katramė palėkė̄ senkapē ėr alkas kalns (šaukiams Panū kalno). Stuov medėnis krīžios.

Apvaršovuo ī gėmė̄s i Amerėka ėšvažiavė̄s rašītuos Leuons Juonėks.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 72 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dainėškė (Šėlalė)

**Dainėškė** () ī suoda Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo, prī šiaurėnė Laukovas miestalė šmuota. Šalėmās prasided Luokīstas opiekšlis.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dargalē

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Dargē (Šėlalė)

**Dargē** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Vaitkaitē I

**Vaitkaitē I** () ī suodaŠėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo, maždaug 4,5 km i šiaurė nug Laukovas, šalėp kelė i Varnius. Suoduo palėkė̄ bovosė dvara prūdā. Šalėmas stuov Sargėkalnis.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 48 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Tautvėlā (Šėlalė)

**Tautvėlā** () ī suoda Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo. Ana ī 2 km i šiaurės posė nug Laukovuos, prī kelė i Varnius. Aplinkou telkša liūnā. I rītu posė nug suodas ī palėkė̄ 1863 m. sokėlėliu kapā.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 53 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Padievītis

**Padievītis** () ī suoda Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo. Suoda ī šalėp plėnta Laukova-Šėlalė. I rinki nug suodas telkša ežers Dievītis ė Karūžėškės prūds (īI). Ont ežera kronta stuov pėliekalnis.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 47 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Koitainē

**Koitainē** () ī nūlatėnā nabgīvenama suoda Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, Laukovas seniūnėjuo, 6 km i šiaurė nug Laukovas. Par suoda ēn kelioks Apvaršova-Joudainē.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Mėlžėnū kapā

**Mėlžėnū kapā** īr nuognē žīmos lietoviu puoėta Mairuonė eilieraštis. Onsā pėrma sīki ėšspausdints 1895 m. rėnkėnī „Pavasarė balsā“.


Kur līgūs laukā, 
Snaud tomsūs mėškā, 
Lietovē barzduotē dūmuo;
Galond kėrvios,
Kalavėjos aštrios
Ė joudbiera žėrga balnuo.

Nu Prūsu šalėis 
Kāp sparnā debesėis 
Padongiem raituosė dūmā;
Tatā gaisra ognis 
Švėit' dėina naktės:
Lėipsnuo ė gėrės, ė rūmā.

Terp tīru platiū 
Ne staugims žvieriū;
O ne! tatā našlaitės lietovės:
A raud sūnaus,
A bernožė brongaus,
Kurs anū nebginsās pražovis.

Krīžioutiu senē 
Suvadėntė svetē 
I vaišės par Lietova trauk;
Ėštruoškė garbies,
Kumet aušra patekies,
Paveizies, ka vėsā neblauk'.

Lietoviu polkā,
Kāp aprokoun žvalgā,
Pri Kauna par Nemona plauk';
Pu kaimos šauklīs
(Ana pu potu arklīs)
I kuovė lietovnėnkos šauk'.

Klaido terp mėškū! 
Vėin tėk ognīs gaisrū 
Par Lietova kelė beruod. 
Ožtemis dongus 
Mieta tonkios žaibos;
Beklaidiuot svetiams pabuoda.

Sotrėnka mėškā
Līg Perkūns aukštā,
Ėr tatā netėkietā lietovē
Tarītom ognis,
Ka ont stuoga ožšvis,
Apraitė krīžioutios ožgriovė.

Vuo, bova mūšīs!
Apsėniaukos naktės
Ana dėinā paruodīt sarmatėjos;
Tėk kūnu šimtā, 
Suvartītė keistā, 
Ėlgā, da ėlgā ten ėlsiejos.

Daba ten baiso
Ė naktė nedrōso!
Net vīrā aplenktė mieginon:
Eson tatā senū
Kapā mėlžėnū,
Ė kartās net pasėvaidėnon.


Kateguorėjė:Puoezėjė
Neuons

**Neuons** (Ne) – baspalvis, bekvapis kemėnis elements. Baspalvės inertėnės dojės, neuonėnies lėmpuos švėit rausva spalva.

## Ožvadėnėma kėlėms
Neuona 1898 metās atrada škuotū kemėks William Ramsay (1852–1916 m.) ė onglū kemėks Morris Travers (1872–1961 m.), dėrbdamė Luonduonė, Onglėjuo. Tas bova vēns ėš pėrmū ėnėrtėniū dojū alementū, dėl ton priežastėis anuo ožvadėnėms bova parīnkts neonu (gr. neos – *naus*).

125px

## Šaltenē

Kateguorėjė:Kemėnē elementā
Pajūrė seniūnėjė

**Pajūrė seniūnėjė** () īr Šėlalės rajuona pėitvakariūs, cėntros – Pajūris.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Pajūris – 945 gīv.
*Žvingē – 231 gīv.
*Juomontā – 230 gīv.
*Vėsdiaugā – 135 gīv.
*Pakėsīs – 118 gīv.

## Kėtas suodnas

*Oužuolėjė – 9 gīv.
*Batėškė – 19 gīv.
*Barbuoravs – 3 gīv.
*Dapkėškė – 31 gīv.
*Džiaugienā – 81 gīv.
*Griaužā – 4 gīv.
*Golbėškē – 48 gīv.
*Juonātē – 52 gīv.
*Kalnėškē I – 39 gīv.
*Kamštē – 14 gīv.
*Keberkštē – 88 gīv.
*Kėrnės I – 15 gīv.
*Kėrnės II – 0 gīv.
*Kokarėškė – 0 gīv.
*Konėgėškē – 70 gīv.
*Kosē – 35 gīv.
*Libartā – 17 gīv.
*Lėlēkienā – 51 gīv.
*Luoma – 19 gīv.
*Maskuolėjė – 0 gīv.
*Medelėškė – 13 gīv.
*Neduojės – 17 gīv.
*Paežeris – 23 gīv.
*Pālguotis – 8 gīv.
*Pakalnėškē I – 30 gīv.
*Palāvis – 35 gīv.
*Paskarbėškē – 28 gīv.
*Pažvėris – 21 gīv.
*Rēstrā – 72 gīv.
*Rogėinas (suodnas šmuots) – 0 gīv.
*Spėngē – 0 gīv.
*Spraudātē – 30 gīv.
*Stegvėlā – 9 gīv.
*Stėgralē – 2 gīv.
*Tūbotē – 38 gīv.
*Ožjūris – 13 gīv.
*Ožlādėnė – 3 gīv.
*Vėdotėškė – 12 gīv.
*Vėlku Lauks – 3 gīv.


## Nūruodas
*Aple seniūnėjė (lietoviu kalbuo)

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Vėlkū Lauks

**Vėlkū Lauks** () īr kaims Šėlalės rajuonė, Pajūrė seniūnėjuo, ont dešėnė Jūras opės kronta, i pėitus nu Barė opalė žiuotiu, 3 km i pėitrītius nu Žvingiū. Kaimė, Jūras pakrontie stūksa Vėlkū Lauka pėliakalnis, da vadėnams Kūplė, i pėitus nu anuo bova senuobėnė gīvenvėitė. Pri Vėlkū Lauka Jūra praded platintė sava vaga ė pu mažu patamp Balskū tvenkėnio. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Ožlādėnė

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Barbuoravs

**Barbuoravs** () īr gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūrė seniūnėjuo, 1 km i rītus nu Pajūrė, pri kelė ont Šėlalės (KK165). Pėitiniu kaima šmuoto pratek Nemīla opuokšnis. Barbuorava apīlėnkiesė pavėršios ėškilės lėgė 95,3 m aukštoma.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Griaužā (Šėlalė)

**Griaužā** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūrė seniūnėjuo, 1 km i rītus nu Bačėškės. Onkstiau kaims bova vadėnams *Graužie*. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Golbėškē

**Golbėškē** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūrė seniūnėjuo, kairiajamė Jūras opės krontė, 0,5 km i šiaurė nu Žvingiū. Kaima patsā aukštasės puškis īr ont kelė i Bačėškė - 71,9 m.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 48 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pajūris

**Pajūris** gal reikštė:

* Lietovuos pajūris;
* gīvenvėitės:
** kaims Rietava savėvaldībie;
** miestalis Šėlalės rajuonė;
** kaims Tauragies rajuonė;
* aplamā vėita pri jūruos.
Klaipiedas švītoris

**Klaipiedas švītorīs** - navėgacėnės žėnklos, asontis pri Baltėjės jūras, Klaipieduo, 500 metru nū Baltėjės jūras. Aukštoms - 44 metrā vėrš jūras līgė. Sėgnals ėvėizams ož 33 kėluometru. 

Švītorē kuouordėnatės: 

## Istuorėjė
Klaipiedas švītorīs īr vēns ėš pėmū rītinem Baltėjės jūras krontė, ons bova ėšbūdavuots ėr ėžėibts 1796 m. siejės 1 d. Senesni bova tėktās Dancėga ė Travemiondes švītorē.

Kateguorėjė:Lietovuos švītorē
Kateguorėjė:Klaipieda
Joudkrontės švītoris

**Joudkrontės švītorīs** () - navėgacėnės žėnklos, asontis pri Baltėjės jūras, ont Raganu kalna Joudkrontie, 900 metru nu Baltėjės jūras. Aukštoms - 20 metru vėrš jūras līgė. Sėgnals ėvėizams ož 33 kėluometru. Švėisuos sėgnals: 3 sekondes deg, 5 nadeg.

Švītorē kuouordėnatės: 

Kateguorėjė:Lietovuos švītorē
Ruomans Plečkātis

**Ruomans Plečkātis** (1933 m. rogpjūtė 11 d. – 2009 m. rogpjūtė 17 d. Vėlnou) bova lietoviu fėluosuops, luogėks, fėluosuopėjės istuorėjės tīries, habėlėtouts daktars, pruopiesuorios. Ons ėšgoldė glabnuosius I. Kanta darbus istuorėjės ė luogėkas klausīmās, paskelbė par 300 vėsuokiu akademėniu poblėkacėju, parengė 27 fėluosuopėjės muoksla daktarus.

Kateguorėjė:Lietovuos muokslėnīnkā
Laguosos

**Laguosos** () īr dėdliausės Nigerėjės miests ė dėdliausės miests cieluo Afrėkuo. Tas daba īr septėnts grētiausē augontės Svieta miests.

Kateguorėjė:Nigerėjė
Kateguorėjė:Miestā
Rēstrā

**** () – gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 72 žmuonis.

thumb|left|255px

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kosē

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Sausdravs

**Sausdravs** () īr opės Žemaitėjuo; Mėnėjės dešėnīsis ėntaks. Ėštek ėš Drūktiu ežera. Tek i pėitrītus. Ītek i Mėnėjė 154 km nū anuos žiuotiū.

Dėdliausė ėntakā: Saisa (kair.), Kolka, Kapopis, Šilopis (deš.) 

Ons īr ožtvėnkts dvējūs vėitūs. Pėrma ožtvanka aukštopie Sausdravienū k. šalep Kontautiu suodas (1 ha) īr prėvatėzouta ėr ontra Žlėbėnūs (6 ha) valdėška.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Juomontā

**** ({{lt|Jomantai}) - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 230 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Kamštē (Šėlalė)

**Kamštē** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Racėbužos

**Racėbužos** (lėnk.: *Racibórz*, vok: *Ratibor*, ček.: *Ratiboř*) īr miests pėitū Lėnkėjuo so 55 818 givėntuojēs (2014). Rondas Sėlezėjės vaivadėjuo (nū 1999 m.), prīš ton Katuovicas vaivadėjuo (1975–1998 m.).

Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Radunia

**Radunia** (lėnkėškā *Radunia*, Kašobū kalbuo *Reduniô*) īr Lenkėjės opės. Ana prasėded ėš ežera. Itek i Motlava opė, šalėp Dancėga ilonkas.

Nū 1910 m. lėgė 1937 m. bova ėšbūdavoutas aštounės hėdraalektrėnės, katrū benrds magtīngoms sodarė 14 MW.

Kateguorėjė:Lėnkėjės opis
Lėlēkienā

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Pėrmuojė lėika Lėlēkienū kaimalis pamėnavuots 1561 metās. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 51 žmuogos.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pālguotis

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo. Ont Ėlguote opės kronta gol Pālguote mėtuoluogėnės kūlis. Bovosė dvara vėituo aug 3,65 metra skersmens ousis.

## Istuorėjė
Suoduo 1989 - 1991 metās tėrts kapīns, katram bova sorasta II-VIII o. kapū. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis. 

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Žvingē

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo. Miestalie īr medėnė Krīže ėšaukštėnėma bažnītalė (ėšbūdavuota 1939 metās).

## Istuorėjė
Žvingiū bažnītalė mėnavuonama nū 1588 metū. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 231 žmuogos.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Pažvėris

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Pajūre seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 21 žmuogos.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Mediu lėnėjė

**Mediu lėnėjė** - lėnėjė lėgė katruos diel klėmata (daugiausē diel šalta uora, neožtenkama driegnoma, naožtenkama uora spaudėma) gal augt medē.

## Mediu lėnėju tėpā
Palē ekuoluogėjė ė geuoluogėjė skėramis keli mediu lėnėju tėpā:
* Alpėnė mediu lėnėjė
* Dīkumuos mediu lėnėjė
* Dīkumuos-Alpėnė mediu lėnėjė
* Dvėgoba mediu lėnėjė
* Ėšsėlaikontiuojė mediu lėnėjė
* Arktėnė mediu lėnėjė
* Antarktėnė mediu lėnėjė
* Kėtas mediu lėnėjės

Kateguorėjė:Ekuoluogėjė
Teneniū seniūnėjė

**Teneniū seniūnėjė** () īr Šėlalės rajuona vakarūs, cėntros – Tenenē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Tenenē – 369 gīv.
*Kolnėškē II – 107 gīv.
*Pakolnėškē II – 44 gīv.

## Kėtas suodnas

*Aduomavs – 39 gīv.
*Barsokėnė – 19 gīv.
*Mažė̄jė Gėrėninkā – 0 gīv.
*Šostē – 0 gīv.
*Vėdgėrė – 38 gīv.


## Nūruodas
*Aple seniūnėjė (lietoviu kalbuo)

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Traksiedė seniūnėjė

**Traksiedė seniūnėjė** () īr Šėlalės rajuona vėdorie, cėntros – Šėlalė.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Druobūkštē – 330 gīv.
*Traksiedis – 287 gīv.
*Nevuotē – 147 gīv.
*Dėrkintā – 139 gīv.
*Buokštā – 128 gīv.
*Lėngiškė – 124 gīv.

## Kėtas suodnas

*Antopalis – 8 gīv.
*Druobūkštalē – 45 gīv.
*Gūbrē – 97 gīv.
*Gūvānē – 76 gīv.
*Kadžīga – 41 gīv.
*Kerbedē – 13 gīv.
*Koudātē – 22 gīv.
*Lapkolnis – 9 gīv.
*Levėškē – 71 gīv.
*Nuorvānē – 19 gīv.
*Pakasuokis – 4 gīv.
*Pieplėškė – 74 gīv.
*Robātē – 2 gīv.
*Robėnavs – 54 gīv.
*Siediejėmā – 8 gīv.
*Siautelē – 0 gīv.
*Šarkā – 41 gīv.
*Šierėkā – 75 gīv.
*Šiaudalē – 13 gīv.
*Ožsėinis – 17 gīv.
*Vabuolės – 23 gīv.
*Žousėnalis – 29 gīv.
*Žousins – 79 gīv.


## Nūruodas
*Aple seniūnėjė (lietoviu kalbuo)

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Bėjuotū seniūnėjė

**Bėjuotū seniūnėjė** () īr Šėlalės rajuona rītū šmuotė, cėntros – Bėjuotā.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Bėjuotā – 258 gīv.
*Gėrdėškė – 224 gīv.
*Kuošē I – 136 gīv.
*Tūjānē – 114 gīv.

## Kėtas suodnas

*Antėninkā – 36 gīv.
*Bardē – 89 gīv.
*Cėpkėškē – 13 gīv.
*Dauba – 2 gīv.
*Gedēkē – 2 gīv.
*Kalnėškē – 3 gīv.
*Kazuokā – 12 gīv.
*Klabā – 2 gīv.
*Kuošē II – 25 gīv.
*Kometē – 5 gīv.
*Maldūnā – 9 gīv.
*Mankėškė – 6 gīv.
*Padvarē – 16 gīv.
*Pagėrdėškė – 20 gīv.
*Pakartemis – 42 gīv.
*Palaima – 17 gīv.
*Palīženis – 6 gīv.
*Pavierē – 18 gīv.
*Pėlsūdā – 10 gīv.
*Pliopē – 10 gīv.
*Puoškakaimis – 69 gīv.
*Sėmienā – 86 gīv.
*Šėmkātē – 3 gīv.
*Šlapēkē – 19 gyv.
*Vādatuonē – 3 gīv.


## Nūruodas
*Aple seniūnėjė (lietoviu kalbuo)

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Bėliuoniu seniūnėjė

**Bėliuoniu seniūnėjė** () īr Šėlalės rajuona šiaurie, cėntros – Bėliuonīs.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Bėliuonīs – 294 gīv.
*Golbės – 117 gīv.
*Baravīkā – 46 gīv.

## Kėtas suodnas

*Aukštagėrė – 5 gīv.
*Baublē – 0 gīv.
*Padvarnīnkā – 2 gīv.
*Plonksnės – 18 gīv.
*Stuonē – 26 gīv.


### Seniūnā
* Zenonas Levickis, 2006 m.
* Loreta Daukantienė, nūg 2008 m.

## Nūruodas
*Aple seniūnėjė (lietoviu kalbuo)

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona seniūnėjės
Pakolnėškē II (Šėlalė)

**Pakolnėškē II** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Teneniū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 44 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Aduomavs

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Teneniū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Vėdgėrė

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Teneniū seniūnėjuo, ož 1-2 km i pėitū šmuota nū Teneniū miestalė. 

## Istuorėjė
1923 metās gīvenvėitie gīvena 288 žmuonis. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 38 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Traksiedis

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 287 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Koudātē

**** () - gīvenvėitė Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo, šalėp kele A1. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Metala mozėka

[miniatiūra|250px|Metala gropė [Korpiklaani]]

**Metala mozėka** aba **sonkosā metals** īr vėins ėš mozėkas stėliu. Onsā XX omžė aštontam dešėmtmeti ėšsėvīstė ėš ruoka. Metals pasėžīmi nuognē dėdle mozėkas ivairuove no anam paprastā īr būdings gausos alektrėniu gitaru, mošamūju instromentu naduojėms. 

Palē mozėkas skėrtingoma metals skėrstuoms i:
* Klasėkinis *heavy metal*
* Speed metal – nuognē bistru ė teknėško atlėkimo ėšsėskėriantė krīptės.
* Thrash metal – dėdlio alaso ėšsėskėriantė mozėka.
* Nu metal – daug hip hop ė puopsa elementu torėntė krīptės.
* Industrial metal – techno mozėkas elementu torėntė krīptės.
* Death metal – nuognē šiorkšti ė teknėška *thrash metal* atmaina.
* Grindcore – kraštotėnā šiorkšti, Hardcore elementu torėntė *death metal* atmaina.
* Doom metal – meluodėnga, sėmfuonėnės mozėkas elementu torėntė krīptės.
* Progressive metal – krīptės, pasėžīmėntė sodietėnga gė nestondartėnė kuompozėcėjė, so mondra instromentu valdėma teknėka. 
* Symphonic metal - daug klasėkėnės mozėkas elementu torėntė krīptės, tonkē būn so muoterėškās vuokalās.
* Folk metal - nauduojamė liaudėis ėnstromentā, fuolkluorėnės mozėkas muotīvā.

Palē ideoluogėjė metals skėstuoms i:
* Power metal – dainės aple dėdiavīrius, senuobė, vainas ė t. t.
* Black metal – tonkiausē prīš viera nokreipta, mėzantruopėjė ė nėhėlėzma skatėnontė mozėka.
* Goth metal – dainės aple fantastėka, mėstėka.
* Pagan metal - aple paguonībė, mėtuoluogėjė, istuorėjė.
* White metal - krėkštiuonėška ideoluogėjė.

Kateguorėjė:Mozėkas žonrā