open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Muokslėnė klasėfėkacėjė

Muokslėnė klasėfėkacėjė, o **uorganėzmu klasėfėkacėjė**, biuoluogėjuo īr būds gropoutė ė kateguorėzoutė gīvū ė ėšnīkosiu uorganėzmu rūšis palē gėmėnėngoma rīšios. Stambiausė kateguorėjė - duomens. Paskiau ēn karalīstė (anū īr 6).

Gīvūnā klasėfėkoujamė tēp: karalīstė - tėps - klasė - būrīs - šeima - gentės - rūšės

Augalā klasėfėkoujamė tēp: karalīstė - skīrios - klasė - eilie - šeima - gentės - rūšės

## Tēpuogė veizieket
* Taksuonuomėjė

Kateguorėjė:Bioluogėjė
Sun Jatsens

thumb|Sun Jatsens

**Sun Jatsens** (*kėn.* 孙中山, *pinyin* Sūn Yìxiān, 1866 m. lapkristė 12 d. – 1925 m. kuova 12 d.) - Kėnėjės revuoliociuonīrios ė puolitėnis līderės, pėrmasā Kėnėjės Respoblėkas prezidėnts.

## Tēpuogė veizieket
* Guomėndans

Kateguorėjė:Kėnėjės prezidėntā
Earth Song

**Earth Song** (žem. *Žemės dainė*) īr tretis sėnglos ėš Maikla Džeksuona alboma „“. Ta īr baladė, torontė blioza, guospela ė uoperas elementu. Dainie apdainioujamas akuoluogėnės biedas, vainas, kėtas žmuonėjės sokeltas pruoblemas. Sava čieso ana bova dėdlē puopoliarė, pelnė Grammy apduovėnuojėma, sosėlaukė pripažėnėma ėš daug aplėnka keravuojontiu uorganėzacėju.

## Nūruodas

* Dainės klips jūtūbie

Kateguorėjė:Dainės
Pėivienu Nukrīžioutuojė Jiezaus bažninčė

**Pėivienu Nukrīžioutuojė Jiezaus bažninčė** īr bažninčė Mažeikiu rajuonė, Pėivienu kaimė, pri Pėivė ė Saldopė opaliu santakas. Ana īr medėnė, tradėcėnė gīvenamuojė noma skvarmas. Pastatīta 1788 m.

Pėivienu bažnīčiuo īr pasėlikė̄s nuognē senuobėnis papruotīs - teatralėzuots velīkžīdiu budavuojėms.

Kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Ruomans (literatūra)

[thumb|Vėins tonkiausē perkamu ė pargolduomu ruomanu - Migelė Servantesa „[Don Kichots“.]]
**Ruomans** īr dėdlės apimtėis pasakuojamuojė rašītėnė pruoza. Žonros atsėrada senuobie, XI o. Pėrmo ruomano čiesās laikuoms senuobėnie japuonu kalbuo parašīta „Sakmie aple princa Gendži“.

Kateguorėjė:Literatūras žonrā
Siligs

**Siligs** () īr miestalis pėitū Italėjuo, Sardinėjuo, Sasarė provincėjuo. Onsā īr isėkūris 450 m aukštomė vėrš jūras līgė. Siligė gīven 9,6 tūkst. žmuoniū (2008 m.).

Kateguorėjė:Italėjės miestā
Bioskeriuds

**Bioskeriuds** () - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos cėntros īr Dramens. 

## Savėvaldībės
right|550px|Bioskeriuda savėvaldībės vėitas

Bioskeriudė īr 21 savėvaldībė:

Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Akeškiūsos

**Akeškiūsos** () - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos cėntros īr Uosls. 

## Savėvaldībės
thumb|right|450px|Akeškiūsa savėvaldībiū vėitas

Akeškiūsė īr 22 savėvaldībės:

Asker
Aurskog-Høland
Bærum
Eidsvoll
Enebakk
Fet
Frogn
Gjerdrum
Hurdal
Lørenskog
Nannestad

Nes
Nesodden
Nittedal
Oppegård
Rælingen
Skedsmo
Ski
Sørum
Ullensaker
Vestby
Ås


Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Suognė ė Fjuordanė

**Suognė ė Fjuordanė** () - vėina ėš pėitvakariū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Lėikangerės. 

## Savėvaldībės
Suognie ė Fjuordanie īr 26 savėvaldībės:

Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Francesco Totti

**Francesco Totti** (gėmė 1976 metās siejės 27 dėina Rīmė) - Italėjės futbuolėninks. Vėins geriausiu svieta futbuolėninku. 2006 metū Sveita čempėjuons

## Karjiera

* 1992-????: AS Roma (Italėjė)
* 1998-2006: Italėjės nacionalėnė rinktėnė

## Pasėikėmā

* 2006 metū Svieta čempėjuons
* 2000, 2001, 2003, 2004, 2007 metū Italėjės fotbuolėninku

## Nūruodas

* Ofėcēlos alkierios

Totti
Totti
Lebara Mobile

**Lebara Mobile** (*Lebara Group* šmuots) īr Euruopas telekuomonėkacėju kuompanėjė. Lebaras gropė 2001 m. ėkūrė Ratheesan Yoganathan, Leon Rasiah ė Baskaran Kandiah. 

Kateguorėjė:Bėndruovės
Smėlga

thumb|200px|Smėlgas pėivuo

**Smėlga** aba ***smėlgs*** ( sp.) īr žuoliū rūšės, nuognē paplėtūs šlapiūs pėivūs, prī opiu, ežerū vuo pelkīniu. Ana īr poikos jiedis gīvuoliam, tink parouštė šėinō.

Prigol varpėniu augalū šėimā (*Poaceae*).

Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Sati Devi

**Sati Devi**, tėkr. **Violeta Jurkonienė** (g. 1976 m. balondė 11 d. Klaipieduo) īr Lietovuos dainėninkė. 

Sava karjėra Sati pradiejė da 1991. Tumet dainiava pop daines, liuob padietė īrašītė albomus tuokėm mozėkontam kap Exem, Andrius Mamontuovs, Sel.

Daba Sati īr sokūrus pruojėkta **Agama** ė atlėik world, ethereal stėliaus mozėka. So daine „Field of Kings“ ana dalėvava 2010 Euruovezėjės atrankuo ė ožėmė 4 vėita.

Sati nuognē duomės Indėjės koltūra, viera, īr vegetarė. 

Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Lazdīns

thumb|250px|Lazdīns

**Lazdīns** () īr krūms, katros prėklaus beržėniu augalū šėimā. 

Īr aukštoma lėgė 5 m, tor daug kuotū. Lapā dėdli dontītās šmuotās, padėngtė plaukelēs. Žīd onksti pavarsarie: vīrėški žėidā īr žirgėnā vuo muotrėški nuognē maži, rauduoni. Vasaras pabonguo ved rėišotus.

Lazdīns īr dėdlē tonkus medies (tėik spīglioutiu, tėik lapoutiu), tėnkams suodnu, parku apželdėnėmou.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Dvasingoms

**Dvasingoms** īr patė paskiausė realībės ė trancendencėnės dėmėnsėjės stadėjė, vėdėnis kel's, katros leid žmuogō atskleistė sava būvė esme, gīvenima prasme. Da dvasingoms apėbrežiams kāp dėdliausės žmuogaus muoralėnės vertībės. Dvasėnės praktėkas kāp medėtacėjė, malda, savėvuoka ir skėrtas vīstītė žmuogaus dvasingoma, vėdėni gīvenima. Tuokės praktėkas tonkē ved pri sājongas so dėdlesnės realibe pajautėma. Ta dėdlesnė realībė apėbūdėnama kāp Dieva karalīstė, vėsa žmuonėjė, gomta, kuosmosos. Dvasingoms tonkē ėšgīvenams kāp īkviepima šaltenis, gīvenėma kelruodis. Dvasingoms sotėik vierijima nemateriale realībe, transcendentėnio svieta prigėmėmo.  

Tradėcėškā vieras laik dvasingoma kāp vėina ėš relėgėnė puojotė daliū. Tonkē dvasėngoms sotapatėnams so viera, bat smarkus vakarū vėsoumėnės bedievėškoma plėtėms praplietė dvasingoma sāvuoka. 

So viera nesosėits dvasingoms soprontams kāp žmougaus platesnė, nestruktūrėzouta puovīza, atvėroms naujuoms idiejėms, ītakuoms, atsėsakīms vieru doktrėnas. Vėizont ėš tuokės puovīzas net ė ateėsts gal būtė dvasings. Nuors ateėzmos atmet dūšės bovima, vėršnatūrėnius dalīkus, dalis ateėstu prėėm dvasinguma savuoka, bat ana sopront kāp vėsatas daliū armuonėjė, terposavė sārīši. 

Prėšėngā nego ateėstā, Naujuojė Omžiaus šalėnėnkā i dvasingoma vėiz kāp i aktīvu rīši so jiega, energėjė, dūšė, katra paded sėiktė savēs pažėnėma. Panteėstėnės vieras, religėnis natūralėzmos vėiz dvasingoma vėsuo sopantiuo gomtuo, kuosmosė, ana sopront kāp patė dėdliausė didībė ė paslapti.

Krėkštiuonībie dvasingoms soprontams nevėinareikšmėškā. Tonkē dvasėingās krėkštiuonim īr īvardėnamė tuokie prietėlē, katrė tėik pėrmenībė asmenėniou santīkiou so Dievo, sek Jiezaus dvasinio kelio a ne rėtoalams, vėsoumenėnē veiklā, tradėcėjėms.

Nuors ė dvasingoms, ė viera sėik galotėnė Dieva, absoliota sopratėma, daba šėtė do dalīkā tonkē īr atskėriamė. Viera īr soprontama tėktās kāp vėins ėš keliū i dvasingomā; viera īr dvasingoms, īsprausts i cėvėlėzacėjės riemus. Dvasėnē muokītuojē (šėtė, katrė šnek aple dvasingoma ož vieras robežiaus) teig, ku ir daug vėsuokiu dvasėniu keliū, ė žmuogō īr nuognē svarbo atrastė sau tėnkoma. Tonkē pabriežiama, ku viera īr daugiau fuormalos ėšuorinis ėiškuojims a dvasingoms ir vėdėnis, indivėdoalus.

Čiesās autuorē dvasingoma miegėn sėitė so kvantėnė metafėzėka.

Daugums sociologu ė psėkologu pažīmi ku dvasingums īr nuognē svarbus dalīks nuorant pasėiktė vėdėnė ramībė, ėšsėvadoutė ėš prigolmībės lėgū, pasėiktė laimės, givenėma prasmies jausma. Dvasingoms īpatingā pabriežiams puozitėviuojuo psėkuoluogėjuo. Palē ana dvasingoms īr vėins svarbiausiu dalīku, padedontiu atrastė gīvenėma prasmė.

Kateguorėjė:Viera
Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Ašmenas kuova

**Ašmenas kuova** () - kuova, notėkosė 1432 m. groudė 8 d. šalėp Ašmenas terp dvēju LDK kariaunu, katruom vaduovava noversts Lietovuos dėdlīsės konėgākštis Švėtrėgāla ėr anuo kuonkorents, Lietovuos dėdlīsės konėgākštis Žīgėmonts Kēstotātis. 

## Kuovuos ēga
Švėtrėgāla so kelioulėka tūkstontiū karių ėšžėgiava nū Puoluocka, katram ė bova ėsėkūris, ožjiemė Mėnska, Krieva, Ašmena ė roušės polt Vėlnio. Žīgėmonta Kēstotāte lietoviū ė žemaitiū kariauna, katron riemė Drohėtėna mozūrā (mėsleėnama, ėš vėsa aple 20 000 žmuoniū), poulė Švėtrėgālas lietoviū ė rosū kariauna, katron riemė kana Seid Akmeta tuotuorē. Švėtrėgāla sājūngėninka Lėvuonėjės uordėna kariauna nabspiejė prėpoltė. 

Kuova ēje nū rīta lėgė vakara. Nū pat pradiū Švėtrėgālā Žīgėmonta Kēstotāte kariauna ėšēje nostomtė aple 3 mīles lėnk Vėlniaus, bat Žīgėmonts Kēstotātis i vakara šmuota somošė ė ėšsklādė Švėtrėgālas kariauna. Dėdliū nuostuoliū toriejė abė posės. Palē lėnkū kruonėkėninka Jana Dloguoša, Švėtrėgālas kariū žova aple 10 000, vuo ba laisvės palėka aple 4000. Švėtrėgāla pasėtraukė i Puoluocka.

## Kuovas svarboms
Žīgėmonts Kēstotātis įšluošė kuova, bat anuo kariaunas magtīngoms noslaba, ka galietom įtvėrtėnt ėškuošėma. LDK dėdlūjū konėgākštiū vėdaus kuovū pabėnga noliemė tėktās 1435 m. Pabāska kuova, katruo bova vėsėškā somošta Švėtrėgālas kariauna.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Karosės kuova

thumb**Karoses kuova** (čiesās vadėnama **Karuses leda kuova**) – 1270 m. vasarė 16 d. notėkosė kuova bovosė terp LDK kariaunas ė Lėvuonėjės uorėna ė Danėjės jongtėnės kariaunas ont ožsalose Baltėjės jūras leda, šalėp Karosės (Vakarū Estėjė).

## Kuovuos ēga
Kalavėjoutē ė danā puolė pėrmė. Lietovē ė žemaitē sosėstaė ruogės i rinki ė pasėnauduojė anuomės, kāp barėkada, jietėmės ėšbadė i ruogiū tarpos ibiegosios žėrgos ė tūmet poulė pranašoma nabtorėjosios prieša rėterios. Palē Lėvuonėjės kruonėkas (XIII o. pab.) doumenės, žova 52 rėterē, Lėvuonėjės krašta magėstrs Uotuons Loterbergs (vuok. Otto von Lutterberg), danū vads Eilarts ė zars 600 lengvā gėnkoutū kariū. Bova sožēsts Leale vīskops.

## Kuovas svarboms
Tas bova pėnkts dėdliausės Lėvuonėjės prakuošėms XIII omžiou. Lėvuonėjės uordėna valdė paprašė Vuokītiū uordėna dėdlėjė magėstra atsiūstė pagelbas ė naujė krašta magėstra. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Dabros

thumb|240px|Dabros
thumb|240px|Dabru ožtvanka

**Dabros** vuo ***bėbros, viebros, vebros*** () īr stambos graužėks, katros gausē īr paplėtė̄s mažūs opaliūs. Svera 20-26 kg, rods, padėngts naparšlompamās šerēs. Grauž pakrontiu mediu žėivė, ėš anūm stata ožtvonkas, katras palėik ė vairiū kėtū gīvūnu (pvz. ūdru, viežiū) bovėinė. Ons jied ne tėktās žėivė, medėina, bet ė vairiausiu augalū šaknis, lapus, stėibus.

Senuobie dabrus liuob medžiuotė diel kailė ė mēsuos.

Kateguorėjė:Žvierē
Hebe Camargo

160px|thumb|Hebe Camargo
**Hebe Maria Camargo** (*Hebe Maria Camargo*: Taubaté, 1929 m. kuova 8 d. – San Paolos, 2012 m. siejės 29 d.) īr Brazilu dainėninkė.

## Nūruodas
* Site program of Hebe at the SBT

Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Velīkas

[thumb|250px|Teatralėzouts velīkžīdiu budavuojėms [Pėivienā|Pėivienūs (vėinėntelis palėkės Euruopuo)]]

**Velīkas** īr krėkštiuoniu švėntė, katra īr švėntama kuožna pavasari ė īr skėrta pamėnavuotė Jiezaus prėsėkėlėmō. Ėš tėkras tas īr nuognē senuobėnė švėntė, skėrta pamėnavoutė pavasarė prade, gamtuos prėsėkėlėma, ale paskum parėmta krėkštiuoniu.

Velīku dėina kasmet būn vės kėto čieso. Anū čiesos būn pėrma sekma dėina pu pėrmuos pėlnatėis pu pavasarė ligiadėinė.

Vėsa nedielė prīš Velīkas īr vadėnama Dėdliajė. Anuos pradė ir Verbū sekma dėina. Kuožna Dėdliuosės Nedielės dėina tor sava papruotius, īpatingā Dėdlisā Pėnktadėinis kumet īr skelbiams pasnėnks. A Velīku dėina ir jiedamė švėntėnē posrītē katrū svarbiausė dalės īr margotiu jiedėms. 

Velīku pavadėnėms pariejė nu slavu ė reišk „Dėdliuojė dėina“.

Kateguorėjė:Žemaitiu švėntės
Tadeušos Ploskis

**Tadeusz Płoski** bova Lėnkėjės kariaunas vīskops.

Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa .

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Leks Kačinskis

[thumb|250px|Leks Kačinskis so [Dalė Grībauskātė dvė dėinas prīš smerti]]

**Leks Kačinskis** (g. 1949 m. bėrželė 18 d. Varšovuo - m. 2010 m. balondė 10 d. pri Smuolėnska) bova Lėnkėjės prėzidėnts terp 2005 ė 2010 metu. Ons bova palē ešsėlavėnėma teisėninks, ė lėgė patampant puolėtėko dėrba vairiuosė Lėnkėjės onėversetetūsė. Par „Solėdaroma“ kustiejėma bova vėins ėš artėmiausiu Leka Valėnsas padiejieju. Terp 2000-2001 ējė generalėnė pruokoruora, tēsėngoma mėnėsterė parēgas. Bova Varšovas mero. 2001 m. krūvuo so bruolio Jaruoslavo sokūrė partėjė „Teisė ė teisingoms“, so katra laimiejė rėnkėmos. 

Ožsėmūšė 2010 m. balondė 10 d. kūmet prezėdentėnis liektovs nokrėta šalėp Smuolenska, Rosėjuo. Kačinskis so valstībėne delegacėje skrėda i Katīnės žodīniu mėnavuojama, bat patīs ožsėmošė tamė pat mėškė, katram palaiduotė NKVD sošaudītė lėnku parēgūnā.

Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Kateguorėjė:Lėnkėjės prezidėntā
Kateguorėjė:Lėnkėjės teisėninkā
2010 metū Smuolenska aviakatastruopa

thumb|250px|Prezėdentėnis liektovs Tu-154

**2010 metū Smuolenska aviakatastruopa** - aviakatastruopa, notėkosė 2010 m. balondė 10 d.Rosėjuo, šalėp Smuolenska. Žova vėsė žmuonis, katrie skrėda so liektovo, ėskātont Lėnkėjės prezėdenta - Leka Kačinski. Ton specēlio rėiso žmuonės skrėda pamėnavuotė Katīnės mėška žodīniū, kūmet suovietū saugoma pajiegas II Svieta vainuos čieso nožodė aple 21 768 lėnkū karėninkū, kariū, konėgū ė ėntelektoalū .

## Liektovė skrėdė žmuonis
Žova vėsė 96 ėš liektovė skrėdosiū žmuoniū. Šmuots anū: 
* Leks Kačinskis - Lėnkėjės prezėdents,
* Maria Kaczyńska - pėrmuojė Lėnkėjės puonė,
* Ryszard Kaczorowski - paskotėnės Lėnkėjės emėgracėjės vīriausnībės vaduovs,
* Jerzy Szmajdziński - uopuozėcėjės līderis,
* Władysław Stasiak, 
* Aleksander Szczygło, 
* Paweł Wypych
* Mariusz Handzlik
* Andrzej Kremer - ožsėinē rēkalū vėcėmėnėstrs,
* Franciszek Gągor - armėjės štaba generuols,
* Andrzej Przewoźnik
* Grzeogrz Dolniak
* Przemysław Gosiewski - partėjės „Tēsė ir tēsėngoms“ (PiS) depotats.
* Zbigniew Wassermann - partėjės „Tēsė ir tēsėngoms“ (PiS) depotats.
* Janusz Kochanowski
* Sławomir Skrzypek - natiuonalėnė banka prezėdents,
* Janusz Kurtyka
* Tadeusz Płoski - vīskops.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Notėkėmā
Slavamirs Skšīpeks

**Sławomir Stanisław Skrzypek** (1963 m. gegožė 10 - 2010 m. balondė 10 d.) bova Lėnkėjės natiuonalėnė banka prezėdents.

Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa .
Bova bėngės Sėlezėjės Teknuoluogėjės Onėversėteta.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Ježis Šmaidzinskis

thumb|Jerzy Szmajdziński ''(2005 m.)''
thumb|200px|Kaps
**Jerzy Andrzej Szmajdziński** (1952 m. balondė 9 d. - 2010 m. balondė 10 d.) bova Lėnkėjės uopuozėcėjės līderis, kandėdats par 2010 metū Lėnkėjės prezėdenta rėnkėmos.

Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa .

## Šaltenē

## Nūruodas
* Jerzy Szmajdziński - parlamentėnės tėnklopis.

Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Franciszek Gągor

[220px|thumb|'''generuols Franciszek Gągor''' - [Varšova (Lenkėjė), 2008 metū rogpjūtė 15 dėina]]

**Franciszek Gągor** (1951 m. siejės 8 d. - 2010 m. balondė 10 d.) bova Lėnkėjės generuols, generalėnė šaba vaduovs terp 2006 ė 2010 metū.

Žova 2010 metū balondė 10 dėina par Smuolenska aviakatastruopa .

## Šaltenē

* Biuograpėjė ėš uofėcelaus tėnklopė

Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Hemsedals

**Hemsedals** () ī kuomūna Bioskeriuda apskrėties šiaurėniam šmuotė, Nuorvegėjuo. Hemsedale admėnėstracėnės centrs īr Triuoima () miestalės. Hemsedal īr onts palē dėdloma Nuorvegėjės slėdėniejėma koruorts, čė gīven dėdliausės skaitlios mėlėjuonieriū tėnkontiū 1000 gīvantuojū vėsuo Nuorvegėjuo. Par miestalė ēn glabnos vėsā Nuorvegėjā kels Rv52, katros jong Uosla ė Bergėna.
Miestalie gīven gers žmuoniū nūg Lietovuos.

## Gīvenvėitės
Kuomūnuo īr šmuots soudū. Dėdlėsnės gīvenvėitės īr Trioimos, Ulsåk ė Tuv.

## Klimats
Miestalės īr šalta klėmata zuonuo. Tonkē īr dėdlē ėlgas žėimas ė viesės vasaras.

## Nūruodas

Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Upiuors

Upiuors ī mėtėnė botībė aple katrō senesnēs laikās pasakuojė žmuonis. Atruodė ons ni kap vaks, ni kap pamieklė.

Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Savana

[thumb|250px|Savana [Gambėjė|Gambėjuo]]

**Savana** īr gamtėnė srėtės, katra paplėtos subtruopėkuos. Anā īr būdingė dėdli platiū, aukštžuoliu pėivū pluotā so pavėinēs medēs ė krūmās. Ku artiau posiaujė, to žuolie vešlesnė, daugiau mediū, vuo artienont pri atuogrōžu augalėjė palėikt biednesnė, lėk vėinė žuoliū koukštā.

Savanuo īr dėdlis gausoms stombiū žuoliediu ė pliešrūnu: liūtu, antėluopiu, hėinu, drombliū, raganuosiu, kruokodėlu, zėbru, žėrafu, tėgru. 

Dėdliausi savanu pluotā īr Afrėkuo, tepuogi ir Australėjuo, pėitū Azėjuo.

Kateguorėjė:Fėzėnė geuograpėjė
Stīvens Hokings

thumb|right|Stīvens Hokings
**Stīvens Hokings** (pėlns vards onglėškā **Stephen William Hawking**, gėmė 1942 m. sausė 8 d. Oksfuordė, JK - mėrė 2018 m. kuova 14 d.) bova taikuomuosės matematėkas ė teuorėnės fizėkas muokslėnėkos. Garsie teuorėjuom aple kvantėnė fizėka,joudas bedognės.

## Rėnktėnės poblėkacėjės
### Teknėnės
* *Singularities in Collapsing Stars and Expanding Universes* with Dennis William Sciama, 1969 Comments on Astrophysics and Space Physics Vol 1 #1
* *The Nature of Space and Time* with Roger Penrose, foreword by Michael Atiyah, New Jersey: Princeton University Press, 1996, ISBN 0-691-05084-8
* *[[The Large Scale Structure of Spacetime]]* with George Ellis, 1973 ISBN 0-521-09906-4
* *The Large, the Small, and the Human Mind*, (with Abner Shimony, Nancy Cartwright, and Roger Penrose), Cambridge University Press, 1997, ISBN 0-521-56330-5 (hardback), ISBN 0-521-65538-2 (paperback), Canto edition: ISBN 0-521-78572-3
* *[http://arxiv.org/abs/hep-th/0507171 Information Loss in Black Holes]*, Cambridge University Press, 2005
* ''God Created the Integers: The Mathematical Breakthroughs That Changed History'', Running Press, 2005 ISBN 0-7624-1922-9

### Puopolērės
* *[[A Brief History of Time]]*, (Bantam Press 1988) ISBN 0-553-05340-X
* *[[Black Holes and Baby Universes and Other Essays]]*, (Bantam Books 1993) ISBN 0-553-37411-7
* *[[The Universe in a Nutshell]]*, (Bantam Press 2001) ISBN 0-553-80202-X
* *On The Shoulders of Giants. The Great Works of Physics and Astronomy*, (Running Press 2002) ISBN 0-7624-1698-X
* *[[A Briefer History of Time (Hawking and Mlodinow book)|A Briefer History of Time]]*, (Bantam Books 2005) ISBN 0-553-80436-7

### Fėkcėjė skėrta vākām
These are co-written with his daughter Lucy.
* *[[George's Secret Key to the Universe]]*, (Random House, 2007) ISBN 978-0-385-61270-8
* *George's Cosmic Treasure Hunt*, (Simon & Schuster, 2009) ISBN 978-1-4169-8671-3

### Fėlmā ė serjjalā
* *[[A Brief History of Time (fėlms)|Trompa čiesa istuorėjė]]*
* *[[Stephen Hawking's Universe|Stīvena Hokinga vėsata]]*
* *[[Horizon (BBC TV serijals)|Horizuonts]]: Hokėnga paraduoksos*
* *[[Masters of Science Fiction|Muokslėnės fantastėkas meistrā]]*
* ''Stephen Hawking: Master of the Universe''
* *Into the Universe, with Stephen Hawking*
Muokslėninka poblėkacėju sāraša galat rastė anuo tėnklalopie.

## Ėšnašas


Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Skleps

thumb|250px|Skleps

**Skleps** īr tuokė vėita pu nomo, tonkiausē nauduonama vėsuokiu dāktū, rakondu sokrovėmou, daržuoviu laikīmou. Sava noma sklepė būn apšėldīma, ondentėikė īrengėnē.

Kateguorėjė:Patalpas
Sėina

**Sėina** īr statmens arkėtektūras elements, katros skėrts atrobežioutė patalpas terposavie ė nug lauka. Da būn gīnības sėinas, katras skėrtas apsergietė tvėrtuovės, miestus vuo cielas šalis (pvz. Dėdliuojė kėnu sėina). 

Teuorėnė sėina, katra skėr valstīės a kėtas terėtuorėjės īr vadėnama robežiom.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Vanags

**Vanags** īr pliešros paukštis. Tor dėdli ožlėnkta snapa, katrou draska mēsa, ė kėitus staibius, katrās sočiomp gruobi. Sklond par laukīmes ė nuognē veiz žeme. Ožmatis gruobi miklē sming žemīn ė čiomp anon. Jied mažus graužėkus, kėtus paukštius.

Vanagā īr prėgoldomė sakalėniu paukštiu šėimā.

Žemaitėjuo sotinkamė vanagā:
*Vištvanagis
*Paukštvanagis
*Soupis
*Lingė
*Klīkis

Kateguorėjė:Paukštē
Gēžė

thumb|200px|Gēžė

**Gēžė** dā ***gēšė, gēžie*** īr nemažos ondens paukštis. Kūns pilks, vėršogalvis balts, snaps muorkaus. Gīven prī vėsuokiu ondens telkiniū, bat gūžta sok aplinkėniūs mediūs. Jied žovis, varlės, varmus. Tīkē braid pu ondeni, ožmatis žovi sostingst a kumet ana priartie - staigē čiomp.

Gēžė Žemaitėjuo sotinkama nu kuova lėgė spalė.

Kateguorėjė:Paukštē
Gīvatė

thumb|250px|Gīvatė

**Gīvatė** īr ruoplīs, katros netor kuoju ė jud šliauždams. Gīvatės īr pliešrės ė jied nu mažū graužėku ė varliu lėgė kruokodilu ė stambiū ženduoliu. Daugoms gīvatiu īr nuognē tročlīvas ė gal bistrē nutročītė žmuogu. Gīvatės, katruos sava auka ne tročėj, bet ožsmaug īr vadėnamas smauglēs. Anuos čiesās būn nuognē dėdlės kāp kad pėtuons aba anakuonda. 

Žemaitėjuo sotėnkamė dvė gīvatiu rūšė:
* Šnīpštielie - tonkiausē tėsiuog vadėnama gīvate, īr tročlīva;
* Žaltīs - netročlīvs.

Lietovuo, Dzūkėjės medies da nuognē retā pasėtaik līgēžvīnis žaltīs.

Kateguorėjė:Ruoplē
Klampotis

**Klampotis** īr mizerns opalioks Kiedainiu rajuonė; Smėlgas dešėnīs ėntaks. Prasėded pėivuo pri Varienu suodas. Tek i par laukus terp Varienu ė Tubiū suodu. Ītek i Smilga pri Bartkūnėškė pėitrītėnė šmuota.

Tor vėina bavardi ėntaka. Vaga daugomuo soregoliouta, žemopī padrėbtė tvenkėnokā.

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons
Vuolongie

thumb|250px|Vuolongie

**Vuolongie** aba ***vuolongė*** () īr vėdotėnė dėdoma paukštis. Īr rīškē geltonuos spalvuos, so jouda oudega ė sparnās. Gīven lapoutu ė spīglioutu mediu medies. Gūžta sok aukštā mediūs. Keušius ded bėrželė mienesi. Jied vabzdius, vėkšrus. Par lėitu čiolb garso *jek-jek-jek*. 

Vuolongė Žemaitėjuo sotinkama nu gegožė lėgė siejės.

Kateguorėjė:Paukštē
Kūlgrinda

**Kūlgrinda** īr senuobės baltu mozėkas kuolektīvs, īkorts baltu vieras judiejėma Romuva. Sosėkūrė 1990 m., ožvadėnta palē senuobės baltu pakavuota kele par liūnus - kūlėgrinda. Kuolektīva vaduovā - dėdīsā krėvis Juons Trinkūns ė anuo pati Inėjė. 

Atlėik senuobėne lietoviu, prūsu mozėka so tradėcėnes ėnstomentās - konklėm, dūdmaišēs, būbnās, skodotēs ė kt. Daugums dainiu īr mėtuologėnė fuolkluora aba maldas Dievam. 

Kūlgrinda dainiuo ne tėktās fuolkluora mozėkas renginiūsė, ale ė par apėigas, švėntes. 

## Dėskuograpėjė
* Kūlgrinda (1996 m.)
* Žalvarinis (su Ugnėlakiu, 2002 m.)
* Ugnies apeigos (2002 m.)
* Sotvaras (su Doniu, 2003 m.)
* Perkūno giesmės (2003 m.)
* Prūsų giesmės (2005 m.)
* Giesmės Saulei (2007 m.)
* Giesmės Gediminui (2009 m.)

Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Juons Trinkūns

**Juons Trinkūns** (gėmėma 1939 m. vasarė 28 d. - mėrė 2014 m. sausė 20 d.) bova senuobėnės lietoviu vieras kuolektīva Romuva dėdlīsā krėvis. Tepuogi etnoluogs, vieru tīrīnietuos.

Sava etnuograpėnė veikla pradiejė 1969 m. kumet sokūrė kuolektīva Ramuva. Krėvio patapa 2002 m.

1997 m. Juons Trinkūns apduovėnuots Juona Basanavėčė premėjė. 

Trinkūns
Skyforger

**Skyforger** īr Latvėjės fuolkuora ė metala kuolektīvs nu Rīguos. Sokorts 1995 m. Atlėik daines aple kare, Dievus. Tonkē koncertuo ė Lietovuo. 

## Narē
* Pėteris – balsos, gėtara, folkėnstromentā (1995 m. – daba)
* Edgars „Zirgs“ – bosėnė gėtara, balsos, folkėnstromentā (1995 m. – daba)
* Rihardas Skudritis – gėtara (1996 – 1999 m., 2000 – 2004 m., 2006 m. – daba)
* Edgars Krūminš – būbnā (1998 m. – daba)
* Kaspars Bārbals – folkėnstromentā (2004 m. – daba)

## Dėskuograpėjė

# *On The Pagans' Land* – 1995 m.
# *Semigalls' Warchant* (demo) – 1997 m.
# *Kauja pie Saules* – 1998 m.
# *Latviešu strēlnieki* – 1999 m.
# *Pērkoņkalve* – 2003 m.
# *Zobena Dziesma* – 2003 m.
# *Semigalls' Warchant* – 2005 m.
# *Kurbads* – 2010 m.
# *Senprūsija* – 2015 m.

Kateguorėjė:Latvėjės mozėkontā
Virtėnē

thumb|250px|Virtėnē so varške

**Virtėnē** (da vadėnamė **pīragās**) īr jieds, dėrbams ėš ėškočiuotos tešluos. Ons gal būt īdaroms varške, bolbiu putra, grībās, smakom, ougom. Trompā paverdamė ondenie. Virtėnē jiedamė so spirgās, svėisto, smetuona.

Panašos jieds, bat tėktās īdaruoms mēsa, īr vadėnams kuoldūnās.

Kateguorėjė:Jiedē
Varškie

thumb|250px|Varškie

**Varškie** īr ėš pėina padėrbams pruodokts. Rūgštas pėins īr pavėrėnams ė nukuošiams. Paslėkė̄ krakiesē sodedami i marlėni kašiuoka ė laikuomi pakuol nuvarvies ėšrūgas.

Varškie īr nauduojama kap daugelė jiedu ingredients, ėš anuos taisuoms balts sūris, sūrelē.

Kateguorėjė:jiedē
Kastėnis

thumb|250px|Kastėnis

**Kastėnis** īr tradėcėnis žemaitiu jiedis. Taisuoms ėš smetuonas, rūgšta pėina, svėista, prīskuoniu. Pruodoktā sokami medėnio šaukšto muolėniam indė. Kap pryskuonē īr dedami česnags, kvīns, cėboliu lāškā, agounas, mietras. Kastėnis jiedams so bolbėm, douna, kiaušēs, potra. 

Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Žemaitėški blīnā

thumb|250px|Žemaitėškė blīnā

**Žemaitėškė blīnā** īr tradėcėnis žemaitiu jieds. Taisuoms ėš trintū bolbiu ė keušiu blīnu, katrėi īdaromė so mēsa. Jiedamė so sviesto aba spirgās.

Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Sovėjos

**Sovėjos** senuovės baltu vieras dėdlēvīris. Ons mėnavuojams 1261 m. slavu kruonėkuo (Juona Malalas kruonėkas vertėmė). 

## Legėnda

Aple Sovėju rokounama tuokė legėnda:

*Sovėjos bova mirtingos. Vėina čiesa ons sugava šerna (kuili), ėšėmė anuo devīnēs bložnis ė prisakė ėškeptė krauja sūnams. Kraujė sūnā bložnis sojiedė. Sovėjos isiota. Tumet ons sumėslėje nukeliautė ī pekla. Anam nikāp nesėsekė praėitė aštuoniū pekluos vartu, ale anam pagelbėjė vėins anuo sūnū. Tep Sovėjos prasėbruovė ė par devintus. Bruolē atrade, ku vėins anū pagelbėjė tievō, nuognē ožpīka ė pagelbosės sūnos rīžas surastė tieva. Ons sutaisė vakarėine tievō, a ont vakara ėškasė anam doube žemie. Ont rīta tieva paklausė, a tas gerā miegās. Tievs sujenčījė, ku ana jied kėrmėnā ė šliožā. Ont kėtuos dėinuos sūnos pataisė vakarėine ė ikielė tieva kūna i medė kamėina mėiguotė. Ont rīta paklausts tievs atsakė, ku naktė ana kondusės bitės ė polkā koisiu. Tretė dėina sūnos pataisės vakarėinė ožkielė tieva ont lauža ė paklausės, a tas gerā mėiguojės. Tievs pasakes, ku mėiguojė, kap kūdėkis.*

Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Andais

**Andais** īr baltu dievs. Senuobės slavu šaltėnius mėnavuojams kāp karės, muonu dievs, bat daba mėslėjama ku slavā Andajom galiejė palaikītė lietoviu keiksma „angės“. Jēgo Andais ėš tėkrā bova laikuoms dievo, to ano vards mosiet kėlės nu ondens aba angėis.

Kateguorėjė:Baltu dievā
Talahasis

**Talahasis** () īr miests JAV, Floridas valstėjės suostėnė. Anam gīven 171 922 žmuoniū.

Kateguorėjė:JAV miestā
Grīžuorats

thumb|200px|Grīžuorats

**Grīžuorats** (***Grīžratis, Grīža Rats, Grīža Ratā, Grāžuorats, Grīža Vežėms, Grīžola Ratā, Grigratis, Grėga Ratā, Kaušos***) īr vėins rīškiausiu žvāzdīnu, veizėms Šiaurės posrotolie. Tas ī ketorės žvāzdės so „dišliom“ (ėš 3 žvāzdiū).

Sodara tuos žvāzdės:
* **Dubchė** – α UMa 1m,81
* **Meraks** – β UMa 2m,34
* **Fekda** – γ UMA 2m,41
* **Megrezos** – δ UMa 3m,32
* **Aliots** – δ UMa 1m,76
* **Micars** – δ (daugianarė: UMa 2m,23+3m,95 ė līduovs **Alkors** 3m,99)
* **Benetnašos** – δ UMa 1m,86

Kateguorėjė:Žvāzdės
Septīni Šėinpjuovē

thumb|250px|Septīni Šėinpjuovē

**Septīnė Šėinpjuovē** aba **Trījū Karaliu žvāzdės**, **Septīnės Sesotės** (uofėcēlē – **Orions**) īr žvāzdīns, Žeimaitėjuo veizėms žėimuos čieso. Sodara septīnės žvāzdės – trīs par vėdori ė ketorės ėš kraštū.

Sodara šėtas žvāzdės:
* Betelgeizė – α Ori kėntamuojė: 0m,45-1m,20 (9-a vagol rīškoma dongaus žvāzdie)
* Rigelis – β Ori 0m,18 (7-a vagol rīškoma dongaus žvāzdie, dvėnarė)
* **Belatrėksė** – γ Ori 1m,64
* **Mintaka** – δ Ori dvėnarė:2m,25+6m85
* **Alnilamks** – ε Ori 1m,69
* **Alnitaks** – ζ Ori dvėnarė:1m,74+4m21
* **Saifs** – κ Ori 2m,07

Kateguorėjė:Žvāzdės
Dead Can Dance

thumb|250px|Dead Can Dance, 2005 m.

**Dead Can Dance** (ėš onglu k. - „nabašnėnks gal šuoktė“) īr mozėkėnis doets ėš Australėjės. Ana sodara Liza Džerard ė Brendans Peris. Kuolektīvs gīvava terp 1981–1998 m., ale 2005 m. trompam atsėkūrė ė sotaisė tura par svieta. 

Dead Can Dance ešsėskėr sava onėkalia mozėka: anuo persėpin guotėšks ruoks, liaudėškas mozėkas alementā, eterėnė, darkwave, ambient mozėka. 

## Dėskuograpėjė
### Albomā
* *Dead Can Dance* (1984 m.)
* *Spleen and Ideal* (1985 m.)
* *Within the Realm of a Dying Sun* (1987 m.)
* *The Serpent's Egg* (1988 m.)
* *Aion* (1990 m.)
* *Into the Labyrinth* (1993 m.)
* *Toward the Within* (1994 m.)
* *Spiritchaser* (1996 m.)
* *Anastasis* (2012 m.)
**Dionysus* (2018 m.)

### EP
**Garden of the Arcane Delights* (1984 m.)

### Rinktėnē albomā
* *A Passage in Time* (1991 m.) 
* *Dead Can Dance* (1981-1998 m.)  
* *Wake The Best of Dead Can Dance* (2003 m.)
* *Memento The Very Best of Dead Can Dance* (2005 m.)

## Nūruodas
*Ofėcēli svetainė

Kateguorėjė:Mozėkontā
Moon Far Away

**Moon Far Away** (ėš onglu k. - „Mienou tolumuo“) īr Rosėjės naujuovėška fuolkliuora, eterėnės ė gotėkėnės mozėkas kuolektīvs nu Arkangėlska. Veik nu 1994 metu. 

Atlėik rėtoalėzouta senuobėška mozėka, reng teatralėškus pasėruodėmus. 

## Narē

Dabartėnē:
* Count Ash — gėtaras, klavėšėnē, pruogramavėms, mošamė̄jė, flėitas, goslės, balalaika, balsos, ėiliū rašīms; 
* Leda — balsos;
* Zhigich — buosā;
* Victorion — būbnā, flėita. 

Bovē:
* Anea (1995—2000);
* Anastasia (2001—2007);
* Emily A. Saaen — сессионный концертный вокал (2005);
* Toloka

## Dėskuograpėjė
* 2010 — Minnesang (Shadowplay Records / Ahnstern)
* 2008 — Новый Гимн России (Shadowplay Records)
* 2007 — Матица (draugom so Шесть Мёртвых Болгар) (Shadowplay Records)
* 2005 — Anti-Lado World (Shadowplay Records)
* 2005 — Беловодие (Shadowplay Records/Prikosnovenie)
* 2004 — Prutena. Live at Fort Stein (Fight Muzik)
* 2002 — Witchcraft by a Singing (self released)
* 2000 — Sator (Brudenia Records / Shadowplay Records)
* 1997 — Lado World (Exotica Records)
* 1997 — PRA (self released)
* 1995 — The Slovisha’s Songs (self released)

## Nūruodas
*Myspace poslapis


Kateguorėjė:Rosėjės mozėkontā
Boisė

**Boisė** () īr miests JAV, Aidaha valstėjės suostėnė ė dėdliausis miests. Anamė gīven 205,314 žmuoniū. 

## Nūruodas
* Boisės ofėciali svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Kōsis

thumb|240px|Kōsis

**Kōsis** aba da ***kōsīs, knōsis, kōsos, pėsols, [[varms]]*** īr mažos vabzdīs, katruo patalės jied žvieriū ė žmuoniū krauja. Kōsiu patėnā jied nektara. Ėsėrėt ėš larvu, katruos gīven stuovintiūs ondens telkiniūs - prūdūs, kanavūs, liūnūs, ežerūs. Skraid spėitlēs driegnūs vėitūs, paviesi. Īkondėma čieso kōsis i skūra īleid sava seiliu, katras neleid krėšietė kraujō ė sokel nīžtiejėma. 

Truopėniūs kraštūs kōsē perneš pavuojingas, smertenas lėgas, pavīzdiuo malerėjė.

Kateguorėjė:Vabzdē
Sakraments (Kalifornėjė)

**Sakraments** () īr miests JAV, Kalifornėjės valstėjės suostėnė. Anam gīven 486 189 žmuoniū.  

## Nūruodas
* Sakramentsa ofėciali svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
De Moins

**De Moins** () īr miests JAV, Ajovas valstėjės suostėnė. Anamė gīven 197 052 žmuoniū.  

## Nūruodas
* De Moinsa ofėciali svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Miolnlīkė

miniatiūra|250px|Vendelsberga Liaudėis Universitets
**Miolnlīkė** () īr mažos miests Švedėjės šiaurie, Vestrajiotlanda pruovincėjuo.  Anam gīven 17 042 žmuoniū. (2005 m.).

## Nūruodas
* Härryda Kommun
* Vendelsberga Liaudėis Universitets
 

Kateguorėjė:Švedėjės miestā
Paluocē

thumb|250px|Rėnava paluocē

**Paluocē** īr baguotu gaspaduoriu (dvarėninku, valduovu) gīvenams noms ė ana sopantis pagelbėniu būdnīku kuompleksos. Paluocē būn nuognē ėštaigingė, dėdlē, palīgėnont so paprasta prietelė truoba. Pri paluocu īprastā būn dėdlis parks, arklėdės, būdnīkā darbėnėnkūm. 

Žemaitėjuo paluocē pradietė statītė kumet čiuonās ėsėgaliejė lėnkā. Īr palėkė paluocē Kretinguo, Plongie, Rėnavė, Kortovienūs, Rėitavė ė kėtor.

Kateguorėjė:Bodīnkā
Ondens čiūžėks

**Ondens čiūžėks** īr mažos vabzdīs, katros gīven ont ondens telkėniū. Tor ėlgas, pluokštes kuojas, katrūm čiūžėnie par ondens pavėršiu. Miegst tīkius, paviesingus ondens telkinius. Jied smolkesnius vabzdius.  

Kateguorėjė:Vabzdē
Kūlėgrinda

**Kūlėgrinda** īr senuobėnis pakavuots kel's par liūna, ežera, opė. Ana būn grīsta kūlēs aba rāstās. Senuobie žemaitē, sožėnuojė aple neprieteliu ontpouli, par kūlėgrindas liuob nusėgautė lėgė pėlėis a kėtuos vėitos pasėkavuojėmō. Kulėgrindas būn vėsėškā pu ondenio ė neprietėlē anū nerade liuob nugrėmztė onedėn. 

Lėgė šiū dėinū īr pasėlėkė kūlėgrėndu pri svarbiū pėliakalniu, alkakalniu, pvz. pri Medviegalė, Puožerės.

Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Kateguorėjė:Istuorėjė
Meškerie

**Meškerie** īr žvejavėma rakonds. Ana sodara ėlgs meškerīkuotis pri katruo tvėrtėnas rėtė. Ont rėtės īr sovėniouta žilka. Pri žilkas rėšas plūdė, svoris ė kablioks. Prėklausuomā nu gauduomas žovėis ė žvėjavėma vėitas meškerės būn nuognē īvairės. 

Kateguorėjė:Rakondā
Kateguorėjė:Žovavėms
Dievātė

**Dievātė** aba **deivė** īr dievībė, katra vaizdounama kāp muotrėška. Tuokiū īr kuožnuo puolėteėstėnie vieruo. Bat mėslėjama, ka patiuo senuobie bova vėina glavnuojė dievātė - Dievū Muotė. 

Senuobės baltu vieruo glavniausės dievātės bova Žemīna, Gabėjė, Medeinė/Žvierūna, Laima, Laumė, Milda.

Kateguorėjė:Viera
Kolkuozos

[thumb|250px|Bovės kolkuozos [Kirduonīs|Kirduonis]]

**Kolkuozos** - tarībėnēs čiesās bova kuolektīvėnis, valstībē pavaldos ūkis. Kolkuozā liuob būtė sodaruomė nacionalėzavus ūkėninku žeme, ė gīventuojus perkraustius i kuolkuozėnė gīvenvėitė. Vėsos torts - būdėninkā, traktuorē, žemė, a tēpuogi ė ožaugints derlios liuob prėklausītė valstībē.

Sogriovus Tarību Sāongā žloga ė daugoms kolkuozu, tėktās nedėdlė dalės anū palėka žemės ūkė bendruobėm.

Kateguorėjė:TSRS
Kateguorėjė:Žemės ūkis
Montgomeris

**Montgomeris** () īr miests JAV, Alabamas valstėjės suostėnė. Anam gīven 201 998 žmuoniū.

## Nūruodas
* Ofėciali svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Vombuolė

thumb|250px|Dosė

**Vombuolė, vombouls, vabuols** īr vabzdis, katruo sparnus deng tvėrtos skvarmos (vadenams egzoškeletō). Vombuoliū vairoms īr patsā dėdliausis vėsom svietė. Vėin Lietovuo gīven aple 3500-3600 vombuoliū rošiū.

Tonkē sotėnkamė vombuolē:
* Kuolorada vombuolė
* Blakė
* Berža vombuolė
* Potpalakė
* Dosė
* Kirmgraužos
* Šūdvombuolė
* Spragis
* Švėtravombuolė

Kateguorėjė:Vabzdē
Ūlīčė

thumb|250px|Plateliu ūlīčė

**Ūlīčė** īr miesta, miestalė aba dėdlesnies suodas kel's. Būn magėstralėnės (tēp vadėnamė plėntā, pruospiektā), vėitėnės ė piestiūju (aliejės, bolvarā). Glavenesnės ūlīčės būn ėšasfaltuotas, so šalėgatvēs, žėbėntās, lėitaus kanalėzacėjė.

Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Konvalėjė

thumb|200px|Konvalėjė

**Konvalėjė** aba ***glodotis*** () īr vėinskiltis augals. Prigol augalū šėimā *Ruscaceae*.

Daugēmetis, lapā dėdli, 8-20 cm ėlgoma, so smaila vėršūnė. Žėidā kība ont ėlguos kekės. Īr nuognē kvapantīs, baltuos spalvuos. Sobrandėn rauduonas ougas.

Konvalėjė aug medies (tonkiausē lapoutiu mediu), kor īr driegnas vėitas, poveninga dėrva. Augals trocnos ī, ale nauduonams šėrdėis lėguom gīdītė.

Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Krulevskė Naudvars

**Krulevskė Naudvars** īr suoda šiaurėnė Lėnkėjuo, terp Kelmna ė Tuorūnės.  Īr 177 gīventuoju (2014 metās). 

Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Vėinskiltē augalā

thumb|250px|Lelėjė

**Vėinskiltē augalā** () īr vėina ėš dvėjū glavnū žėidėniu augalū klasiu. 

Vėinskiltē augalā pažėnami vagol šėtus puožīmius:

* Sieklas gemals tor vėina sieklaskėltė;
* Karnėina ė medėina šaknī īr sosėdiejos rato;
* Lapā gīsluoti paralelnā;
* Žėida daliū skaitlios īr skatliaus 3 kartuotėnis.

Vėinskėltiams augalams prėklausa daugoms pėivu žuoliū (smėlgas, saidrės, miglės, tīmuotā), javū (kvėitē, mėižē, rogē, avėžas, kokorūzā), ondens augalū (šėndrā, ajėrā, plūdės), kap katras kvietkas (vėlkdalgis, konvalėjė, orkėdėjės, tolpė, lelėjė).
Émile Friant

thumb|200px|
**Emėlis Frijans** (*Émile Friant*; 1863 metās balondė 16 dėin Dieuze – 1932 metās Parīžios) – prancūzu tapītuos.

Kateguorėjė:Prancūzėjės žmuonis 
Kateguorėjė:Tapītuojē
Džuns

**Džuns** () īr miests JAV, Aliaskas valstėjės suostėnė. Anam gīven 30 988 žmuoniū. Stuov ont Ramiuojė ondenīna kronta. Džuns nie dėldiausis Aliaskas miests, ož anon dėdlesnis Ankuorėdžos ī.

## Nūruodas
* Ofėciali svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Šalbarkštē

thumb|250px

**Šalbarkštē** aba ***šaltėbarštē*** ī tuokė šalta zopė, tonkē taisuoma karštuom vasaras dėinuom. Ana taisuoma īr ėš vėrinta ėr atšaldīta ondenė so svėklėnēs boruokās, kefīro ė pėino. Da prīded vairiausiu daržuoviu (vagorklu, krapū, cėbolė lāškū) ė keušiu. Tonkiausē jiedami so vėrtuom bolbėm.

Kateguorėjė:Zopės
Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Baltoslavu kalbas

**Baltoslavu kalbas** īr indėeuruopėitiu kalbū šėimuos gropė kalbū. Anas sodara baltu ė slavu kalbas, katras tor nuognē daug gramatėkas savībiu, katrū netor kėtas indėeuropėitiu kalbas. Tepuogi, anuos tor daugoma terposavė leksėkas panešėjėmu. 

Skirstīms:
*Baltu kalbas
**Lietoviu (tamė tarpė ė žemaitiu)
**Latviu (tamė tarpė ė latgaliu)
*Slavu kalbas
**Rosu
**Godu
**Okrainėitiu
**Lėnku (tamė tarpė kašobu, sėlezu)
**Čeku
**Sluovaku  
**Sluovienu
**Korvatu
**Buosniu
**Serbu
**Bolgaru 
**Makeduonu
**Suorbu

Kateguorėjė:Indėeuruopėitiu kalbas
Eva Rivas

**Eva Rivas** (tėkros vards **Valerėjė Rešetnikova Caturian**; gėmos 1987 m. lėipas 13 d. Rostuovė pri Dona) īr armienu danėninkė. Atlėik pop, fuolkluorėnė, soula mozėka. Nu vākīstės liuob dalīvautė mozėkniūs kuonkursūs.

2010 m. so dainė „Apricot Stone“ (*abrėkosa kaulioks*) dalīvava Euruovėzėjės dainiu kuonkorsė ėr ožėmė 7 vėita fėnalė. Par anuos pasėruodīma gruojė žīmos armienu duduka mozėkonts Dživans Gasparjans. 

## Nūruodas
*Dainė Euruovėzėjuo

Kateguorėjė:Mozėkontā
Dživans Gasparjans

thumb|250px

**Dživans Gasparjans** (gėmė̄s 1928 m. spalė 12 d., mėrė̄s 2021 m. lėipas 6 d.) bova žīmos armienu flėitas (duduka) vėrtuozos. Ons īr laimiejės daug svieta mozėkas apduovenuojėmu, ne sīki dalīvava torūs par svieta. Armienėjės liaudėis artėsts, mozėkas konservatuorėjės diestītuos.

Ons pagelbiejė žīmiausėm fėlmu kuompozėtuoriam īrašītė duduka mozėkas pragruojėmūs. Gasparjans, pavīzdiō, prisidiejė pri fėlma „Gladiatorios“ mozėkas kūrėma.

Kateguorėjė:Mozėkontā
Predorė

**Predorė** īr miestalis pėitū Italėjuo, Luombardėjuo, Bergamo provincėjuo. Onsā īr isėkūrės 189 m aukštomė vėrš jūras līgė.

Kateguorėjė:Italėjės miestā
Azėjėitē

**Azėjėitē** īr vėina ėš 3 glavnūju žmuoniū rasiu. Būdinga „geltuona“ kūna spalva, tomsūs plaukā, ėšsėkėšė skroustėkaulē, siauresnės nekāp kėtū rasiu akīs. Īr kėlėma nu Rītū, Pėitrītiu Azėjės, Sėbėra. Onkstīvo čieso pu Amerėka paplėte azėjėitē īr vadėnami indienās.
 
Kateguorėjė:Žmuogos
Indienā

[thumb|Indienė so vāko ėš [Perū]]

**Indienā** īr vėitėnē Amerėkas gīventuojē. Rasėškā prėklaus azėjėitiu rasē, bat nu anū skėrias tomsesne skūra, platesniem akėm, barzuos/oustu netoriejėmo. Daugoms indienu bova ėšnaikinta par Amerėkas kuolonezacėjė. Tepuogė daug anūm sosimaišė so baltāsēs ė palėka metėsu rasė. 

Nuognē žīmės indienu tautas:
* Šiaurės Amerėka: algonkėnā, čeruokē, apačē, jutā, lakuotā.
* Cėntrėnė Amerėka: majē, actekā, totonakā, karėbā.
* Pėitū Amerėka: inkā, gvaranē, aravakā, pataguonā, aimarā, žie.

Kateguorėjė:Žmuogos
Metėsā

**Metėsā** īr maišīta rasė, katra sodara indienu ė baltūju ainē. Skūras spalva gelsvā roda („bruonzėnė“), plaukā tomsūs, bangoutė, akīs siauresnės nego baltūju.  

Metėsā sodara daugoma Luotīnu Amerėkas šaliū gīventuoju. Tepuogi anū daug pėitū JAV. Da metėsu īr Fėlėpėnūs, Okeanėjuo, Pėitrītiu Azėjuo, kor anėi sosėdarė sosėmaišios euruopėitiūm ė vėitėniūm azėjėitiūm.

Kateguorėjė:Žmuogos
Primatā

[thumb|250px|left|Prėmatu paplėtėms, neskaitont [žmuogos|žmuoniu.]]
**Primatā** vuo **prėmatā** (luotīnėškā *Primates*) īr būrīs, katram prigol lemūrā, beždiuonės ė žmuogbeždiuonės, iskaitont pati žmuogo. Primatu puožīmē - tor pėnkis pėrštos, pavėdė dontu sandara. Pruogesīvos puožīmis – padėdiejosės prėikėnės smegenis, anū pavėršios varškanuots. 

Muokslėninkā, katrėi ožsėjėm primatu tīrėmās, vadėnamė primatuoluogās īr.

## Nūruodas
* Primate Info Net Straipsnē aple primatos onglu k.

Kateguorėjė:Primatā
Ašuoka

thumb

**Ašuoka** (अशोक; 304 m. pr. Kr., Patnuo, Indėjuo - 232 m. pr. Kr., tėn pat) bova Maurėju imperatuorios, katros liuob valdītė nu 273 m. pr. Kr. ligė smertėis. Valdīms sovėinėjė Indėjė, atsėsakė vairaus prabangoma diel imperėjės geruobės, nuoriejė platėntė budėzma šali. 

thumb

Kateguorėjė:Indėjės istuorėjė
Kateguorėjė:Muonarkā
Ontuons Muockos

thumb|200px|2008 metās
**Ontuons Muockos** (, g. 1952 m. kuova 25 d.) īr lietoviu kėlėma Kuolombėjės matematėks, fėluosuops, puolėtėks, Boguotas miesta mers 1995–1997 m. ė 2001–2003 m.

Ontuons dalīvava dvėjūs Kuolombėjės prezėdėnta rinkėmūs: 2006 metās sorinka 1,24 %, vuo kėtūs rėnkėmūs pateka i ontra tora, kor varžės so Chuano Manoelio Santoso, bet anam pralaimiejė.

Ons tepuogė īr dėdlis *[[Žalė̄jė|Žaliūjū]]* idieju palaikītuos.

Kateguorėjė:Kuolombėjės žmuonis
Kateguorėjė:Puolitėkā
Kateguorėjė:Matematėkā
Kateguorėjė:Fėluosuopā
Negrā

[thumb|250px|Muotrėška ėš [Anguolas]]
[thumb|250px|Muotrėška ėš [Meksėka|Meksėkas]]

**Negrā** īr vėina ėš 3 glavnūju žmuoniū rasiu. Būdėnga tomsi (jouda) kūna spalva, joudė garbėnioutė plaukā. Īr kėlėma ėš Afrėkas, tepuogė Pėitū ė Pėitrītiu Azėjės, Australėjės (anuos negrā vadėnami abuoregenās). Kuolonėzacėjės čieso paplėta pu Karėbus, Brazilėjė, JAV, a šiuo gadīnē - ė pu Euruopa.

Čiesās vadėnamė **joudauodēs** - palē lietovėška *juodaodis* (juoda - jouda + oda - skūra).

Kateguorėjė:Žmuonis
Baltė̄jė

[thumb|upright|Muotrėška ėš [Lietova|Lietovuos]] [thumb|upright|Muotrėška ėš [Rosėjė|Rosėjės]]
[thumb|upright|Vīrs ėš [Onglėjė|Onglėjės]]

**Baltė̄jė** īr vėina ėš 3 glauniausiu žmuoniū rasiu. Būdinga švėisė („balta“) kūna barva, tėisi plaukā (nu gelsvū, rīžū, lėg joudū). Īr kėlėma ėš Euruopas, Artėmūju Rītū, Indėjės. Kuoluonėzacėjės čieso paplėta pu Amerėka, Australėjė, Pėitū Afrėka, Okeanėjė.

Kateguorėjė:Žmuogos
Aukštaitiu tarmie

**Aukštaitiu kalba** īr lietoviu kalbuos, priklausontės baltu kalbū šeimā, dēlekts. Vagol priprasta sistematėka draugum so žemaitiu kalba sodarava lietoviu kalba.   

Aukštaitiu kalba tor 3 glavnas ruodas:
*Sovalkėitiu (vakarū aukštaitiu) - ėš anuos padėrbta bendrėnė lietoviu kalba ė nu anuos menkā skėrias. Tor daug panašomu so prūsu kalba.
*Dzūku (pėitū aukštaitiu) - anuos ėšskėrtėnoms īr dzūkavėms: tėlpts - *ciltas*, dėina - *dziena*, tvėntktė - *cvinkc*.
*Rītū aukštaitiu - ta ruoda pasėžīmi sava vairomo: pri Paneviežė īr nuognē nukondiniejamas galūnės (*ger valdž*, *stat nam*), pri Kopėškė kertiouta a keit i o (*vosara*, *vokar*), terp Otenuos ė Vėlnious nauduo nekėrtiouta ā (*brālis*).

Kateguorėjė:Baltu kalbas
Kateguorėjė:Lietoviu kalba
Tīkoms

[thumb|250px|Tīkos [vakars pri ondens]]

**Tīkoms** īr tuokis bovims, kumet nie alasa, aktīvaus kustiejėma aplėnkou. Tīkoma tonkiausē galėma rastė gamtuo, aba naktėis čieso, vuo miestė tīkoms īr dėdlė bieda nes alasa kel' autuomobėlē, traukėnē, žmuonis, šonīs.

Tīkoms tėigiamā vēk žmuogaus savėjauta: mažėn stresa, nervėngoma, pridoud laimės jausma. Žmuonės, nuoriedamė tīkoma, keliaun i gamta, katruo atsėpalaidou nū alasa.

Stėmolā, prėdoudantės tīkoma:
* natoralos krašta vaizds, mėškā, kalnā;
* ondens telkėnē (opės, jūras, ežerā ė t.t.);
* paukštē ė kėta gīvūnėjė;
* dėdlės atvėras vėitas.

Stėmolā, trogdontės tīkomou:

* transpuorts;
* švėisas terša;
* mėistā, gīvenvėites, dėrbīklas;
* šmuots žmuoniū;
* alasos.

Kateguorėjė:Aplėnka
Etanuolis

thumb|150px|Muolekolėnė stroktūra
**Etanuolis** o **etila alkuoguolis**, liaudėškā vadėnams tīsiuog **alkuoguolio** – alkuoguoliu klasės jongėnīs (C2H5OH), torontės do onglėis atuomos. Tas kemėnis jongėnīs sava fizėkėniem savībiem panašos i ondėni, tudie anō ėšgrīnėnt labā sonko. Dėstėliacėjės būdo gaunams etanuolis īr 96,5 % palē tūri. Gierals, pagamėnts ėš 38-40 % etanuolė, ondėns ė kėtū medegū, vadėnams šnapso.

Kateguorėjė:Uorganėnė kemėjė
Pelerguonėjė

thumb|250px|Pelerguonėjė

**Pelerguonėjė** () īr žėidėnis augals, kvietkos. Vagol klasfėkacėjė prėklausa snapotėniu (*Geraniaceae*). Žėidā tonkiausē rauduonė, ale būn rožavu, baltū. Lapā kluostītė, dontītās šmuotas, tor specėfiška kvapa.

Pelerguonėjės nu senuovės Žemaitėjuo augėnamas kap kambarėnē kvietkā. Tonkē augėnama nuognē kvepantė pelerguonėju rūšės - jeruonėms (*Pelargonium odoratissimum*). 
thumb|left|

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Karpe Diem

[thumb|Karpe Diem par [The Voice TV|The Voice '06]]

**Karpe Diem** īr Nuorvegėjės repa mozėkas gropė, ana ėkorta 2000 metās. Grope sodara Magdi Omaras Ytre Eide Abdelmaguid, Chirag Patel Rashmikant ėr DJ Marius Thing Thingvald (da žėnuoms, kāp DJ En som heter Marius).

## Diskuogerpėjė
*2004 &ndash; Glasskår
 
*2006 &ndash; *[[Rett fra hjertet]]*

*2008 &ndash; *[[Fire vegger]]*

*2010 &ndash; *[[Aldri solgt en løgn]]*

*2012 &ndash; *[[Kors på halsen, ti kniver i hjertet, mor og far i døden]]*

*2016 &ndash; *[[Heisann Montebello]]*

**Sėnglā**:
*2003 &ndash; *Quest vol. 1 – Definite, Chicosepoy og OnklP “Dere skal få et vers”*

*2003 &ndash; *Christine – Knekt “Tilbakeblikk”*

*2004 &ndash; *RSP og Chicosepoy “Farsdag”*

*2004 &ndash; *Cam`N A-Lee og Chicosepoy “What do u mean”*

*2004 &ndash; *Apollo - Satans Sirkus ”Kjære mamma”*

*2004 &ndash; *Gatas Parlament – Bootlegs B-sider og Bestiser “Mitt Bænn”*

*2004 &ndash; *Tommy Tee H.E.A.T Exclusive*

*2005 &ndash; *Tommy Tee "Tommy Tycker Om Mej" Karpe Diem & Don martin- Star from karpe*

*2005 &ndash; *"Springbreak Vol 3" Cam`n A-lee & Chicosepoy- FLIP*

## Nūruodas

* karpediem.no – Ofėcelos tėnklopės
* karpediem.blogg.no – Bluogs

Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Litl Roks

**Litl Roks** () īr miests JAV, Arkanzasa  valstėjės suostėnė. Anam gīven 189 515 žmuoniū. 

## Nūruodas
* Ofėciali svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Doveris

**Doveris** () īr miests JAV, Delavera valstėjės suostėnė. Anamė gīven 35 811 žmuoniū.

## Nūruodas
* Ofėciali svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Bongs

thumb|250px|Bongs

**Bongs** (kėtāp ***bongts***) īr trompa, bet nuognē agnė oudra. Anuos čieso kīl baisē magītings vies (tonkē vert medius, griaun nomus), stėprē žaibuo, pīl lītos, gal' kiltė viesols. Bongs tonkiausē apjėm maža pluota, bet gal' padarītė šmuota ėškadas. Bongs kīl pu karštū vasaras dėinū.

Kateguorėjė:Uorā
Šajens

**Šajens** () ī miests JAV, Vajominga  valstėjės suostėnė. Anam gīven 53 011 žmuoniū.  

## Nūruodas
* Ofėciali svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Vēvėržos

**Vēvėržos** () īr opės Žemaitėjuo, Vakarū Lietovuo; Mėnėjės kairė šmuota ėntaks. 

## Dėdliausė ėntakā
* Vinkorė, Druobiūkštis, Lėikna, Kriuoklīs, Opėta, Šalpė, Pintakis, Senopelis, Kōsis, Santakīs, Ašva (kair.)
* Dirstēka, Joudopis, Kastīs, Graužiopis, Šaltēkė, Aisė (deš.)

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Honolulu

**Honolulu** () īr miests JAV, Havaju valstėjės suostėnė. Anamė gīven 371,657 žmuoniū.  

## Nūruodas
* Uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Springfilds

**Springfilds** () īr miests JAV, Ėlėnoja valstėjės suostėnė. Anam gīven 116 482 žmuoniū.

Springfilds īr Ėlėnoja suostėnė nu 1839.

## Nūruodas
* Uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Indianapolis

**Indianapolis** () īr miests JAV, Ėndianuos valstėjės suostėnė ė dėdliausis miests. Anamė gīven 798 382 žmuoniū. Pluots: 963.5 km². 

## Nūruodas
* Uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Rolis

**Rolis** () īr miests JAV, Šiauries Karolinas valstėjės suostėnė ė antros dėdliausis anuos miests. Anam gīven 392 552 žmuoniū. Pluots: 375 km².  

## Nūruodas
* Uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Bismarks (Šiaurės Dakota)

**Bismarks** () īr miests JAV, Šiauries Dakotuos valstėjės suostėnė ė antros dėdliausės miests. Anam gīven 60,389 žmuoniū. Pluots: 71.0 km².  

## Nūruodas
* Uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Hošėmins

thumb|250px

**Hošėmins** (vėitnamėitiu k. *Thành phố Hồ Chí Minh*, onks. *Saiguons*) īr dėdliausis miests Vietnamė. Robežiounas so Binh Duong, Dong Nai, Tay Ninh, Long An, Ba Ria-Vung Tau, Tien Giang.
Miestė gīven 7,02 mln. žmuoniū (2010). 

## Istuorėjė
Hošėmins, kāp ė vėsos pėitū Vietnams prėgolė Khmeru imperėjā. Khmeru gadīnie lėgė pat XVII o. miests vadėnuos *Prey Nokor*. Khmeru imperėjā noslabos miesta valdīma parjiemė Vietnams, katrs ton čiesė torėjė ekspansėjounėstėnė puolėtėka. Dėdlīsės šmuots vėitas khmeru pabiega i Kambuodža aba bova asėmėlioutė.

XIX o. nū Hošėmina Prancozėjė pradiejė kuoluonėzoutė Vietnama ė vėsa pėitrīriu Azėjė. 1864 m. sofuormouta Kuočėnčėnas kuoluonėjė, pū tuon ivējosė i Prancozėjės Induokėnėjės sodieti. Nū 1867 m. miests palėka Kuočėnčėnas kuoluonėjė admėnėstracėnio centro ė bova parvadīnts i Saiguona (*Sài Gòn*). 1976 m. šiaurėnem Vietnama šnuotou laimiejos vaina prīš pėitėnė miests bova parvadīnts i Hošėmina.

Kateguorėjė:Vietnams
Kateguorėjė:Miestā
Solt Leik Sėtis

**Solt Leik Sėtis** () īr miests JAV, Jutas valstėjės suostėnė ė dėdliausis miests. Anam gīven 183 171 žmuoniū. Pluots: 285,9 km².

## Nūruodas
* Uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Provėdensos

**Provėdensos** () īr miests JAV, Rod Ailanda valstėjės suostėnė ė dėdliausis anuos miests. Anam gīven 171 557 žmuoniū. Pluots: 53,2 km².

## Nūruodas
* Uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Ostins

**Ostins** () īr miests JAV, Teksasa valstėjės suostėnė. Anam gīven 885 400 žmuoniū.

Miests ėkorts 1837 m. 1883 m. miestė ėkorts oniversėtetos, dabartėnie gadīnie anam stodėjoun aple 50 tūkst. stodėntu.

## Nūruodas
* Uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā