open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kodirkas Naumiestis

Kodirkas Naumiestis - miests Šakiū rajuonė, 25 km i pėitvakarius nu Šakiū ė 19 ī šiaurės vakarus nu Vėlkavėškė. Miests ėsikūris Šešopės ė Širivintuos santakuo. Seniūnėjės cėntros. Īr Šv. Krīžiaus atradėma bažnīčė ė bovis basūju karmelėtu vėinuolīns. Miesta centrėnie aikštie stuov pamėnkls rašītojō ė tautėne atgėmėma skatintojō V. Kudirkā, ė rinki aikšties īr parks. Īr V. Kudirkas gėmnazėjė.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Šakiū rajuona gīvenvėitės
Vėrėnta

**Vėrėnta** () īr opės Muolėitū ėr Anīkštiū rajuonūs; Švėntuosios kairīsės intaks. Ėštek' ėš Vėrėntū ežera ėr vėngiou i vakaros ėr šiauri vakaros. Pratek  šalėp Alontuos, Korkliū. Žemopī tek pro Anīkštiū regėionėni parka. Itek ī Švėntājā 6 km no Kavarska.

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Elektrienā

**Elektrienā** (*lt: Elektrėnai*) īr miests rītū Lietovuo Vėlniaus apskrėtie, Elektrienu savėvaldībie. Īr tuos savėvaldībės ė seniūnėjės cėntros. Miests isėkūrės ī pėitus nu grētkelė Vėlnios-Kauns-Klaipieda, aple 40 km ī vakarus nu Vėlniaus.

Kateguorėjė:Elektrienu savivaldībės gīvenvėitės
Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Pondielīs

**Pondielīs** () īr miests Ruokėškė rajuonė, 26 km i vakarus nu Ruokėškė. Seniūnėjes cėntros, stuov Švt. Panuos Marėjės Varda bažninčė (pastatīta 1801 m.), īr gėmnazėjė, lėguonėnė, krepšėnė miegiejē žaid „Pondele" komanduo.

## Istuorėjė

Miesta ikūrėma data laikuomė 1591 m., kumet mėnavuojams Pondielė mėstielis. 1950-1962 m. Pondielīs bova rajuona cėntros, 1956 m. gava miesta teisės. 1997 m. siejės 18 d. Prezidėnta dekreto patvirtėnts miesta gerbs.

## Pavadėnėma kilmie

Onkstesnė pavadėnėma lītės bova **Ponedielīs**, kėlės nu lietovėškas slavībės *poniedielis* - „panedielis". Galėms dalīks, ka panedielēs čė liuob vīks torgos. 

## Nūruodas

* Parapėjės poslapis
* Krepšėnė kuomanda „Pondielīs“

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Švėntopė

**Švėntopė** () īr gīvenvėitė Okmergies rajuoni, Vėdėškiū seniūnėjuo, 2 km no Vėdėškiū. Šalep Šventopės tek' Švėntuoji ėr ēn kels Okmergie-Otena. Tor 842 gīventuojos.

Kateguorėjė:Okmergies rajuona gīvenvėitės
A1

**A1** (**[[Vėlnios]] - [[Kauns]] - [[Klaipieda]]**) glavneusės automobėlio grėitkelės ēnontės par Lietova.

1970 m. lapkristė 3 d. bova atėdarīta autostrada Vėlnios-Kauns, tomet ton bova patė moderneuse TSRS automagėstrale. Roužos Kauns-Klaipieda ožbėngts 1987 m.

A1 ēn par tūs mietsos ė miestalios:
*Vėlnio
*Vėivė
*Elektienūs
*Žiežmarios
*Kauna
*Babtūs
*Krīžkalnės
*Klaipieda
Šakē

**Šakē** (*lt: Šakiai*) – miests Marėjampuoles apskrities, 50 km ī šiaurė nu Marėjampuoles; Šakiu rajuona cėntros.

kateguorėjė:Šakiū rajuona gīvenvėitės
Prīkolė

**Prīkolė** () – miests Klaipiedas rajuonė, 20 km ī pėitūs nu Klaipiedas, pri Mėnėjės opės. Seniūnėjės cėntros.

Latvėjuo tēpuogė īr tēp ožvadėnts miests (Prīkolė).

## Istuorėjė
Palē Melna taika so Vuokītiu ordėnu, Prīkolės apīlėnkės (katruos terituorėjuo gīvena gers šnuots žėmaitiu) palėka Ordėnou, vuo pū ton – Prūsėjā. Pati Prīkolė mėnavuonama nūg 1511 metū. 1923 m. Prīkolė palėka Lietovā.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Vėivis

**Vėivis** () – miests terp Vėlneus ė Kauna, Elektrienu savėvaldībie, 14 km ī rītos nu Elektrienu.

kateguorėjė:Elektrienu savivaldībės gīvenvėitės
Gelgaudėškis

**Gelgaudėškis** () – miests Šakiū rajuonė, 15 km ī šeurė nu Šakiū, kairiajame Nemona krontė.

kateguorėjė: Šakiū rajuona gīvenvėitės
Veisė̄jė

**Veisė̄jė** () – miests Lazdėju rajuonė, 19 km ī pėitrītius nu Lazdėjū.

kateguorėjė:Lazdėju rajuona gīvenvėitės
Kazlū Rūda

**Kazlu Rūda** () – miests Lietovuo, Marėjampuoles apskrėtie, 27 km ī šeurė nu Marėjampuolės.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Kazlū Rūduos savivaldībės gīvenvėitės
Ežerielis (miests)

**Ežerielis** () - miests Kauna rajuonė, 25 km i vakarūs nu Kauna cėntra. Miests tor senionėjes statos, īr Šv. Antana Paduviete bažninčė (veik nu 1992 m.), vėdorėnė muokīkla. Išsidiestės Kazlū Ruduos mėška šiaures ritėniamė pakraštie, Ežeriele dorpīna saluo.

## Istuorėjė

Gīvenvėitė iemė kortėis 1915 m. pradiejos kastė dorpes, prėklausė Zapīške valsčiou. 1956 m. gava miesta teises. 2006 m. gegožės 14 d. Prezidėnta dekreto patvirtins miesta herbs.

### Pavadėnėma kilmie

Oficialiamė 1925 m. vėituovardžiū sarašė „Lietovuos apgīvendintas terituorėjės" gīvenvėitė pavadinta *Ežerietis dorpiū ind.* (musintas kāp imuones pavadėnėms). Tarpokarė lituanistikas ėnstėtota bīluos' irašīts Ežeriele kaimalis, katruo pavadėnėm siūlīta keistė i *Ežers*. Mėslėjama, ka dabartinis pavadėnėms sosėformava nu dorpīna varda *Ežerielis*.

## Nūruodas

*Ežeriele bendruomenes cėntros
*Aplė senionėjė

kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vėsagėns

**Vėsagėns** () - miests Otenuos apskrėtie, 40 km i šiaurės rītus nu Ėgnalėnas. Savėvaldībės cėntros.

Miests labiausē žėnuoms diel šalėp Vėsagėna bovosės Ėgnalėnas atuomėnė alektrėnė‎s (ĖAE). Vėsagėnė īr pašts, lėguonėnė, pensionats, pėitūs telkša Vėsagėna ežers, pėitvakariūs - Kokoižės ežers. Īr Šv. apaštala Pauliaus bažninčė (pabūdavuota 1998 m.), kuoplīčė (irėngta 1989 m.)

## Nūruodas

* Naoficēlos Vėsagėna miesta tėnklapis
* Vėsagėna svetainiu kataluogs
* Puortėgrapėjės (1)
* Nuotraukas (2)

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Pabradė

**Pabradė** – miests Švenčiuoniu rajuone, 38 km ė pėitvakarios nu Švėnčiuoniu. Miests tor senionėjės statosa, tēp pat īr apīlėnkiu seniūnėjės centros. Pabradie īr Šv. Juozapata bažnīčia (ėrengta 1927 m.), dvė vėdurėnės muokīklas („Ryto“ ėr 1-uojė), pašts, vāku globuos namā. Pruo miesta tek Žeimena.
Lėliūnā

**Lėliūnā** () īr miestālis Otenuos rajuonė, 14 km i vakarus nu Otenuos, pri plėnta i Kauna. Seniūnėjės cėntros. 483 gīventuojē. Īr Šv. Jūzapa bažninčė.

Kateguorėjė:Otenuos rajuona gīvenvėitės
Kermiežis

**Kermiežīs** () īr ežers Otenuos rajuonė, 9 km i pėit vakarus nu Otenuos, netuol' Lėliūnu kaima, šalep kelė Okmergie-Otena. Ežers uovala skvarmas. Ėlgoms 0,5 km, platoms 0,4. Krontā neaukštė. Pri ežera isėkūri Pakermiežē ėr Ožogėriū kaimu.
Ėlgis

**Ėlgis, vuo ėlgė** rėišk:

## Ežerā
***Žemaitėjuo**
**Ėlgis (Plongės rajuons) - ežers Plongės rajuonė
**Ėlgis (Telšiū raj., Gadūnava sen.)
**Ėlgis (Telšiū raj., Žarienu sen.)
**Ėlgė (Telšiū raj., Rīškienu sen.)
***Lietovuo**
**Ėlgis (Otenas raj., Lėliūnu sen.)

## Matematėka
*Ėlgoms, čiesās vadėnams **ėlgio** - uobjekta savībė
Ėlgis (Otenuos raj., Lėliūnu sen.)

**Ėlgis** īr ežers rītū Lietovuo, Otenuos rajuonė, 8 km i pėitvakarius nu Otenuos, pri Ontalgies kaima, šalep kelė Otena-Okmergie. Krontā aukštė, statos. Ītek' 6 opalē.
Klīkē

**Klīkē** () īr kaims Otenuos rajuonė, Tauragnū seniūnėjuo, i pėitrītius nu Otenuos, pri kelė Otena-Tauragnā. 108 gīventuojē. Šalep kaima telkša Klīkiu ežers.

Kateguorėjė:Otenuos rajuona gīvenvėitės
Tauragnā

**Tauragnā** () īr miestālis Otenuos rajuonė, 24 km i pėitrītius no Otenuos, šalep Labies ėr Tauragna ežerū. Seniūnėjės cėntros. 473 gīvėntuojē. Stuov' Šv. Jorgė bažnīčė. 

Tauragnā īr senobėnė gīvenvėitė, mėnavuojama da 1255 m. Tauragnuos ožauga garsė etnuograpė Eugėnėjė Šimkūnaitė. 


Image:Tauragnai001.JPG
Image:Tauragnai003.JPG
Image:Tauragnai002.JPG


Kateguorėjė:Otenuos rajuona gīvenvėitės
Tauragnos

**Tauragnos** () īr ežers Aukštaitėjuo, Otenuos rajuonė, Tauragnū seniūnėjuo. Ons īr patsā gėliausis 60,5 m) ėr aukštiausē ėškilēs (165 m) ežers Lietovuo. Ežers tor aukštos krantos, katrėi vėituom īr lėgė 40 m aukštoma. Pakliūn' i Aukštaitėjės NP. Pri ežera īr Tauragnā ėr kelts mažesniū kaimū (Taurapėlē, Stočē, Sėdabrėnė, Varnėškē). Ežers rėninis, anuo ėlgoms 9,5 km, platoms 0,54 m. Pruotaka jongias so Labies ežero. 


image:Tauragnai006.JPG
image:Tauragnas002.JPG
image:Tauragnai005.JPG


Kateguorėjė:Otenuos rajuona ežerā
Truoškūnā

**Truoškūnā** () - miests Anīkštiu rajuonė, 18 km i vakarūs nu Anīkštiū, pakeliou i Panevieži. Seniūnėjes cėntros, īr Kazė Inčiūras vėdorėnė muokīkla (Žėiduoniūs), Švt. Trejībės bažninčė (pabūdavuota 1787 m.), atkorts bernardėnu vėinioulīns, vīkst rekolekcėjės.

## Istuorėjė

Truoškūnā mėnavuojamė nu 1512 metū. Miestelio patapa XVII-XVIII o., kumet 1696 m. bova pabūdavuots vielīvuojė baruoka Švč. Trejībės bažninčės ė vėinuolīna ansamblis. 1903 m. Truoškūnus gīvena 1040 gīventuoju. Panaikėnos Truoškūnu rajuona, 1956 m. Truoškūnā gava miesta teisės. 2003 m. bėrželė 2 d. Prezidėnta dekreto patvėrtints miesta herbs.

## Nūruodas

*Žemielapē ėr istuorėjė
*Truoškūnu istuorėjė

kateguorėjė:Anīkštiu rajuona gīvenvėitės
Klīkiu ežers

**Klīkiu ežers** () īr ežers Aukštaitėjuo, Otenuos rajuonė, Tauragnū seniūnėjuo, 4 km i šiauris vakarus nu Tauragnū, pri kelė Otena-Tauragnā. Ėlgoms 1,8 km, platoms 0,4 km. Krontā aukštė, statūs, vėituom apaugē mėško. Puotvėnė čieso mizernu opaliu jongias so Puolėtėškiu ežero. Pri Klīkiu ežera īr Klīkiu ėr Ėnkortū kaimu.

kateguorėjė:Otenuos rajuona ežerā
Puolėtėškiu ežers

**Puolėtėškiu ežers** () īr Otenuos rajuonė, Tauragnū seniūnėjuo, 2 km i šiaurėis vakarus nu Tauragnū, pri kelė Otena-Tauragnā. Krontā aukštė, statūs. Pri pėitvakarėnė kronta aug' mėšks. Ītek' 2 opaliu (vėins tek puotvėnė čieso ėš Klīkiu ežera), ėštek' opalis i Mamotėškė ežera. Pri ežera īr Puolėtėškiu kaims. 

kateguorėjė:Otenuos rajuona ežerā
Jieznos

**Jieznos** () īr nedėdlis miests Prėinū rajuoni, 16 km i rītos no Prėinū, pri kelio Marėjampuolė-Vėlnios. Anos īr seniūnėjės centros. Šalep miesta telkša Jiezna ežers ėr tek' Jieznalies opalis. Stuov' Šv. Arkangiela Mīkuola ė Juona Krėkštėtuoja bažnīčė.

Jieznos minavuojams no 1492 m.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Juonava

**Juonava** () īr miests vėdorė Lietovuo, pri Vilėjės ėr Švėntuosės opiu santakas, ož 30 km i šiaurės rītu šmuota nug Kauna miesta. Rajuona cėntros. Jonavuo stuov Skaroliū Šv. Uonas bažnīčė. Miestė vēk nuognē svarbos kemėjės pramuonės cėntros (AB Achema). Ba šėta, da kepama douna, ėšdėrbamė poroluons, baldā, longā, metala kuonstrokcėjės.

Juonavuos vards mėnavuonams nug 1740 m.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Juonavuos rajuona gīvenvėitės
Garleva

**Garleva** () īr miests Vėdorė Lietovuo, Kauna rajuoni, 10 km i pėitos nu Kauna, pri kelė i Alīto. Tor seniūnėjės statosa ė tēpuogė īr apīlėnkiu seniūnėjės cėntros. Garlevuo stuov Švt. Trejībės bažnīčė, īr 2 muokīklas, bėbliuoteka, koltūras cėntros.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Ožvėntė Šv. Marėjės Magdalietės bažninčė

**Ožvėnte Šv. Marėjės Magdalietes bažninčė** () stuov Ožvėntie, pri Varniū-Koršienū kele. Liaudes arkitektūras fuormū, tor baruoka bruožū.

## Istuorėjė

Bažnīčē 1609 m. dovėnuots Mėnėkātiū (vėliau pervadints i Šonėkius) kaimalis, ikorta parapėjėnė muokīkla. 1703 m. pastatīta nauja bažninčė. Anā 1795 m. pakeista dales sėinuojū.

1825 m. pastatīta dabartėnė medėnė bažninčė, 1839 m. - kapū koplīčia. 1912-1914 m. veikė Lietoviū katalėkū blaivībes skīrios. 1937 m. rėngtas statītė nauj mūrėn bažninč, bova kluojamė pamatā.

Bažnīčes švėntuoriou tier vėin kaps - konėga Jūzapa Rotales, katras paskotėneses gīvenėma metās konėgava Ožvėntie.

## Arkitektūra

Bažninčė dėdėlė, liaudes arkitektūras fuormū, tor baruoka bruožū, lotīnėška krīžiaus plana, halėnė, su 2 priestatas ė buokštelio. Vėdos 3 navū, īr 5 altuorē. Švėntuorios apmūrits. Anamė stuov medėnė varpėnė. Švėntuoriou tep pat īr Jiezaus ė Marėjes statolas.

Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Šėlotė

**Šėlotė** (, vuokīškā: *Heydekrug*) - miests Lietuvuos vakarūs, netuolėi Koršiu mariu, 48 km ī pėitus nu Klaipėdas; Šėlotės rajuona ė senionėjės cėntros, Nemona deltas regėjuonėnė parka dėrekcėjė. Par miesta tēk Šīšas opė.

Ėš šiaurėis lėnkom pėitrītiu ēn gelžkėlis. Miesta cėntrė īr Šb. Krīžiaus bažnīčė, tuberkoliuozės lėguonėnė, ī vakarus - Šėlotės moziejos, ėvagėliku lioteronu bažnīčė, koltūras nomā, pri Šīšos - ėšlėkė dvara paluocē, rajuona cėntrėnė lėguonėnė ė puoliklinika; sėneliu globuos nomā. Miesta pėitrītiuos, vakarūs ė šiaurės vakarūs īr kolektīvėnė suodnā. Dėdliuojė dalės pramuonės īmoniu īr šiaurėnė dalie.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Miests

thumb|right|240px|Modernėšks miests

**Miests** - gīvenvėitė, katruo gīven dėdlis skaitlios žmuoniū. Šiou meto dėdliausis svieta miests īr Mechėks arbe Tuokėjs (priklausuomā nu tuo, katrėi prīmėstē anims priskėramė), vuo skaitlioujont be prīmėstiu - Šanchajos.

Miests tonkiausē sosėded ėš gīvenamūjū, pramuonėniu ė versla rajuonu ė atlėikt admėnėstracėnės funkcėjės, katruos gal būtė platesnės nekāp patėis miesta terituorėjė. Dėdliuojė miesta dali, tonkiausē, ožjem bodīnkā, kelē ė gatvės.

Īpatings vaidmou ten miestams cėvėlėzacijū istuorėjuo. Diel sava specifėkas miestā patapa svarbiausēs cėvėlėzacėjū pažunguos cėntrās. Čė susidara salīgas kortėsvarbiauses cėvėlėzacėnes vertībes. Miestū atsiradėms paruoda ėstuoriniū koltūrū gėmėėma, vuo anuos gimst karto su dėdžioujo žmuoniū pasėtraukėmo iš gamtuos pasaule. Cėvėlėzacėjė atsirond karto su miesto ė miestė (arkitektūra, rašts, teisė, kults ė t.t.). Miests egzistoun kāp vėsuomenes ėntegravėma fuorma.

Kāp liodėj arkeoluogėnē doumenīs ė rašītėnē šaltėnē, senuobės miestū luopšīs - Artėmė̄jė Rītā.

## Žemė - miestu tėpa planeta

JTO pruognozava, ka 2010 m. 51,3 proc. gīventuojū gīvens miestūs. JAV Šiaures Karolinas ė Džuordžėjes universitetū muokslininkā Ron Wimberley, Libby Morris ir Gregory Fulkerson, rėmdamėisės demuografėnes muodelias, mėslėj ka 2007 metū gegožės 23 d. tapa persėlaužėma dėina. Šio dėin miestū gīventuojū skaičios pasaulie turiejė būtė 3303992253, vuo ne miestė gīvenuntiū skaičios - 3303866404.

## Tēpuogė veizieket
* Suoda
* Miestalis
* Dėdmiestis
* Metruopuolis

## Nūruodas

* Lietovuos Respoblėkas terituoriniū admėnėstracėniu vėinetū ėr anū robežiu istatīmā
Argentėnas gimnos

**Argentėnas valstībėnis gimnos** (), tēpuogė vagol pėrmas eilotės vadėnams ***Oíd mortales*** īr Argentėnas Respoblėkuos valstībėnis gimnos, sokorts 1813 m. Anuo mozėka parašė José Blas Parera, vuo eilės ėšgoldė Vicente López y Planes. 

## Istuorėjė

Argentėnas gimna pėrmėnė versėjė „El 25 de Mayo“ atlėkta vaidėnėmė „Casa de Comedia“ 1812 m. gegožės 24 d. vagol Luisa Ambrosėje Moranties žuodios ėr Blaso Pareras mozėka. Ana patė naktė remdamasės ėšgėrstu gimnu, Vicentė Luopesas pradiejė rašītė „Marcha Patriótica“. 1813 m. gegožės 11 d. Generalėnė Kuonstėtocėnė Asambliejė pritarė pasiūlītam gimna pruojektou ėr ipareiguojė Blasa Parera sokortė mozėka. Ispans B. Parera, bandīdams ėšvengtė pruoblemu so Ispanėjės karaliom atsėsakė, ale kumet Asambliejė priguorėjė smertėis bausmė, ans sokūrė par vėina nakti. Ožbėngts gėmnos pėrma karta atlėkts arėstuokratės Mariquita Sánchez de Thompson nomūsė 1813 m. gegožės 14 d., o vėišā pristatīts gegožės 25 d., kap „Canción Patriótica“. 1847 m. parvadints i „Himno Nacional Argentino“. 1900 m. kuova 30 d. prezidėnta Julio Roca nutarėmo valstībėnis gimnos sotrompėnts (palėkts pėrms ė paskotėnis puosmos) muotīvounont, ka taikuos čieso ožtenk ė trompesnė varijanta.

Argentėnas gimna sodara ižonga (tėk mozėka), pamatėnės eilės ė prīdainis. Spuortėniu varžību čiesu tonkiausē grajėjama tėk ižonga.

## Ispanėšks teksts

Oíd mortales! el grito sagrado:
Libertad, Libertad, Libertad!
Oíd el ruido de rotas cadenas:
Ved en trono a la noble Igualdad.
Ya su trono dignísimo abrieron
Las provincias unidas del Sud!
Y los libres del mundo responden:
Al Gran Pueblo Argentino Salud!
Al Gran Pueblo Argentino Salud!
Y los libres del mundo responden:
Al Gran Pueblo Argentino Salud!
Y los libres del mundo responden:
Al Gran Pueblo Argentino Salud!

*Prīdainis*
Sean eternos los laureles
Que supimos conseguir,
Que supimos conseguir.
Coronados de gloria vivamos...
O juremos con gloria morir,
O juremos con gloria morir,
O juremos con gloria morir!

## Žemaitėšks pargoldīms

Klausīkėt smertniejė gaiduos švėntuos:
Liousoms! Liousoms! Liousoms!
Klausīkėt lūžtontiu lanciūgu alasa:
Veiziekėt, kap pakylieta dėdlinguojė Līgībė.
Jau nūvertė sava sragu valduona
Jongtėnės Pėitū šalis!
Ė vėsi liousi svieta žmuonis kartuo:
Sveikėnam dėdlē Argentėnas liaudē!
Sveikėnam dėdlē Argentėnas liaudē!
Ė vėsė liousi svieta žmuonis kartuo:
Sveikėnam dėdlē Argentėnas liaudē!
Ėr vėsi liousi svieta žmuonis kartuo:
Sveikėnam dėdlē Argentėnas liaudē!

*Prīdainis*
Lai būn omžėni tėi laurā, 
Katrūs sogebiejėm gautė,
Katrūs sogebiejėm gautė.
Gīvenkam karūnoutė šluovė...
Aba prisėikam nūmėrt so ana,
Aba prisėikam nūmėrt so ana,
Aba prisėikam nūmėrt so ana!

## Meluodėjės
* [Instromentėnė versėjė mp3 fuormato](https://web.archive.org/web/20130514093728/http://www.navyband.navy.mil/anthems/ANTHEMS/Argentina%20(long).mp3)
* Vuokalėnė interpretacėjė
* Himna video klėps (so pargoldīmu i gestu kalba)

Kateguorėjė:Argentėna
Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā
Žėrnenka

**Žėrnenka** () - Kėdainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė, pri Krousta opes esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 0 prieteliu.
Vitienā

**Vitėnā** () - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 58 prietelē.
Vaidatuonē (Kiedainē)

**Vaidatuonē** () ī Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 83 prietelē.

Šalėp kaima stūksa Vaidatuoniu pėliekalnis.

Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Orbelē

**Ōrbelē** () - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė, prie kelio i Vaidatounios esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Trakopē

**Trakopē** () - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė, pri Liauduos opės esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 1 prietelės.
Pakroustė

**Pakroustė** () īr Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė, pri keliuo Sorvėlėškis-Mėigienā esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 44 prietelē.
Mėigienā

**Mėigėnā** () - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 341 prietelē. Dėrb ŽŪB "Nemunas", īr pagrėndėnė muokīkla. 

## Ėstourėjė
Suodna mėnavuonama nū 1372 m. Vīganda Marborgėitė kruonėkuo Mėigienā mėnavuonamė nū 1379 m. SSRS uokopacėjės čieso Mėigienā bova kuolūke centrėnė gīvenvėite.
Berželė

**Berželė** () īr kaims šiaurėnie Kiedainiu rajuona posie, 3 km i pėitvakarios nu Sorvėlėškė miestalė. Anuo gīven 53 prietelē. Šalep kaima ēn kel's KK195 „Kiedainē–Krekenava–Paneviežīs“, tepuogi īr žvīrkelis i Šlapaberžė. Par kaima tek Krousta opalioks (Neviežė ėntaks), a pri vakarėnė robežė donksa Kalnaberžės medė.   

## Istuorėjė
Berželė raštūs mėnavuojama nu 1572 metu. Kaima pavadėnėms kėla nu senuobė aplėnkō augosiu dėdliū beržīnu. Tamė kraštė palėka nemažā vėitū pavadėnėmu, so dalėm berž- (Kalnaberžė, Šlapaberžė, Beržā, Paberžė).

2011 m. lėipas 27 d. kaima nuniuokuojė magītings viesols. 


Berželė1.JPG
Berzele001.JPG|
Berželė3.JPG
Berželė4.JPG
Berželė5.JPG


Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Luomēkėškē

**Luomēkėškē** () - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė, pri kelė Kiedainē-Sorvėlėškis ėr Neviežė opės esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 13 žmuonis. Suodnuo īr pėlekolnės (terp žmuoniū vadėnams Krasauska kalno).
Daškuonē

**Daškuonē** () - Kiedainiu rajuonė, Sorvėlėškė seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 20 prieteliu.

Šalep Daškuoniu kaima īr Daškuoniu kapā.
Lažā

**Lažā** () - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 80 prietelio. Par Lažū suoda ēn kels Sorvėlėškis-Mėigienā.
Dembnė

**Dembnė** () - Kiedainiu rajuonė, Sorvėlėškė seniūnėjuo, pri kelė Kalnaberžė-Šlapaberžė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu.
Jougnėškē

**Jougnėškē** () - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 0 prietelio. Kaims īr ož 2 km ī pėitos nu Lažu.
Kotėškē (Kiedainē)

**Kōtėškē** () - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė, pri Krousta opes esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 21 prietelē.
Ožopė

**Ōžōpė** () - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 126 prietelē.
Sobačios

**Sobačios** () - miests Kopėškė rajuonė, 14 km ī vakarus nu Kopėškė, pri kelė Kopėškis-Panėvėžīs, Vėišintuos kairiam krontė; Sobačiaus seniūnėjės cėntros. Stuov medėnė Šv. Pranciškaus Asīžietė bažnīčė, īr gimnazėjė. Didliausė īmuonė īr Sobačiaus naftuos pruoduktu bazė. Pro Sobačiu tēk Vėišinta. Ēn gelžkėlis.

Onkstiau gīvenvėitė vadėnuos Sobačiaus gelžkelė stuotim - patsā Sobačiaus miestėlis bova ož 4 km ė daba vadėnams Senouju Sobačium. Miestielie taprukarie vēik malūns, lėntpjovė, elektros stuotis ė dėdelē apīvartā turiejēs dėdmenū sandielis.

No Sobačiaus, ėš Paulenkos ī Skverbū kaimā ēin šimtametiu beržū aliejė.

kateguorėjė:Lietovuos miestā
Širvintas

**Širvintas** () - miests Vėlniaus apskrėtī, 50 km i šiaurės vakarūs nu Vėlniaus; rajuona ė seniūnėjės cėntros. Īr Šv. Arkangela Mīkuola bažninčė (pastatīta 1860 m.), Neprėklausuomībes paminklos, rajuona cėntrėnė leguonėnė, savevaldībė, parapėjes globuos nomā. Šiaurėniamė pakraštie veik pramuones imuones.

Pru miest tek Širvintuos opė; miestė ana īr patvėnkta ė sodara tvėnkini. Pats miests išsidiestės i ritūs nu Vėlniaus-Panevieže automagėstrales, pri senuojė Vėlniaus-Okmergies kelė. I šiaures vakarūs nu miesta isikūrės Širvintū kaimalis. 

## Istuorėjė

Širvintas pėrm čiesa mėnavuojamas 1475 m. 1981 m. gegožė 29 d. čė praūžė stėpriausis lig tuol Lietovuo regėstrouts viesols. 1950 m. patapa rajuona cėntro, gava miesta teises. 1997 m. patvirtins dabartinis Širvintū herbs.

## Švėitėma ė ogdėma īstaigas

* L. Stuokas-Gucevičiaus gėmėėnazėjė
* „Atžalīna" pagrėndėnė muokīkla
* pradėnė muokīkla

## Nūruodas

*Aplė Širvintas
*Monografėjė „Širvintas“
*L. Stuokas-Gucevičiaus gėmėnazėjė

Kateguorėjė:Širvintu rajuona gīvenvėitės
Juonėškielis

**Juonėškielis** () īr miests Šiauries Lietovuo, Pasvale rajuoni, 17 km i vakaros no Pasvale. Ans tor miesta seniūnėjės statosa teipuogi īr apīlėnkiu seniūnėjės centros. Juonėškieli stuov' Švt. Trejībis bažnīčė. 

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Pasvale rajuona gīvenvėitės
Argentėnas futbuola rinktėnė

thumb|right|240px|Argentėnas rinktėnė 1964 m.
thumb|right|240px|
**Argentėnas futbuola rinktėnė** īr futbuola kamanda, katra atstovaun' Argentėnas Respoblėka, teipugi tonkē vadėnama *Albiceleste* (žīdrā balta). Ana īr kontroliounama Argentėnas Futbuola Asocėacėjės (*Asociación del Fútbol Argentino*). Argentėnas rinktėnė īr vėina kėitiausiu vėsom svietė: ana īr laimiejusi 3 svieta čempėjuonatus, vėina vasaruos olėmpėjada ė nat 16 *Copa America* čempėjuonatu. 

## Žīmiausi praėitėis žaidiejā
* Gabriel Batistuta
* Jorge Burruchaga
* Claudio Caniggia
* Amadeo Carrizo
* Sergio Goycochea
* Mario Kempes
* Claudio Lopez
* Diego Armando Maradona
* Ariel Ortega
* Daniel Passarella
* Nestor Sensini
* Diego Simeone
* Jorge Valdano
* Juan Sebastián Verón 

## Žīmiausi dabartėnē žaidiejā
* Roberto Abbondanzieri
* Roberto Ayala
* Javier Zanetti
* Javier Mascherano
* Javier Saviola
* Maxi Rodríguez
* Pablo Aimar
* Carlos Tévez
* Lionel Messi
* Hernán Crespo
* Gabriel Heinze
* Juan Román Riquelme
* Lucho González
* Esteban Cambiasso
** Trenėris - Alfio Basile


Image:ArgentinaShirt1978WorldCup.jpg|World Cup 1978
Image:ArgentinaShirt1994WorldCup.jpg|World Cup 1994
Image:ArgentinaShirt1998WorldCup.jpg|World Cup 1998
Image:ArgentinaShirt2002preWorldCup.jpg|Pre World Cup 2002
Image:ArgentinaShirt2002WorldCup.jpg|World Cup 2002
Image:ArgentinaShirt2004Olympics.jpg|Olympics 2004
Image:ArgentinaShirt2006WorldCup.jpg|World Cup 2006


Kateguorėjė:Argentėna
Kateguorėjė:Fotbuols
Virvītė

**Virvītė** () īr opės Žemaitėjuo, Šėlalės, Telšiū ėr Mažeikiu rajuonūs; Vėntuos kairīsis ėntaks. Ana prasėded Žemaitiu aukštomuo, 3 km nu Laukovuos ėr tek i šiaurė. Virvītė pratek Paršežerė, Loksta ežerus, Varnius, Bėržolė ežera ė Trīškiu miestali. Ītek i Vėnta prī Gīvuoliū kaima.

thumb|left|250px|„Tėlpts“ par Virvītė

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Žalioujė (Alītos)

**Žalioujė** () - Alītous rajuonė, Butrėmoniu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 59 prietelē.
Vanžadėškes

**Vanžadėškes** () - Alītous rajuonė, Butėmoniu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 6 prietelē.
Joudgėris (Alītos)

**Joudgėrės** () - Alītous rajuonė, Butrėmoniu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 0 prieteliu.
Šatrėjė

**Šatrėjė** () īr vėins dėdliausiu Žemaitėjės kalnū. Aukštis 228,7 m. Šatrėjė īr Telšiū rajuonė, netuol Loukės miestalė, Žemaitiu aukštomuo. Šatrėjė īr aukštiausės kalns Lietovuo vagol santīkini (nū apīlėnkiu pavėršius) aukšti (~50 m). Ont kalna senuovė bova pastatīta pėlis.

Šatrėjės kalns paguonībės čiesa bova apėigū vėita. Vagol legenda ont kalna par Rasū nakte sosėrenkava raganas ė ūliavuodava.

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Botrėmėškės (Alītos)

**Botrėmėškes** () - Alītaus rajuonė, Botrėmuoniu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Juonėškis

**Juonėškis** () īr miests šiauries Lietovuo, Šiauliū apskrėtī, šalėp Latvėjės robežė, 39 km i šiaurė nū Šiauliū. Rajuona ė seniūnėjės centros. Juonėškė stuov Švt. Panieles Jiemėma i Dongu bažnīčė. Par miesta ēn kel's ė gelžkėlis Šiaulē-Rīga.

## Istuorėjė
Juonėškė vards mėnavuojams nū 1523 m.

## Sports
* FK Saned
* FK Saned Muotrėšku
* Juonėškė stadijuons

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
kateguorėjė:Juonėške rajuona gīvenvėitės
Muosiedis

**Muosiedis** () - miestielis šiaurės Žemaitėjuo, Skouda rajuonė, pri Bartovuos opės. Seniūnėjės cėntros. Miestielis īr posiaukelie terp Skouda ė Salontū, Salontū regijuonėniamė parkė. Muosiedie īr respoblėkinis Onėkaliū kūliu muziejos (veik nu 1979 m.), stuov Šv. Arkangela Mīkuola bažninčė (pabūdavuota 1783 m.), īr gėmėnazėjė, aptieka.

## Istuorėjė

Pėrma karta mėnavuojams 1253 m. krīžėninku kruonėkuo, bova Ceklė žemie. Pu Žemaitėjės krėkšta, XV o. prigolė Medininkū (Varniū) vīskopou. 1544 m. mėnavuojams miestielis, 1551 m. pabūdavuota pėrmuojė medėnė bažninčė. 1703 m. Muosiedis gava torgaus teisė, vuo vieliau ė prekībmetiū privilegėjė.

1907 ė 1962 m. miestielis degė. Ligė Ontruos svieta vainuos miestielie gīvena aplė 35 žīdū šeimīnas, ale vėsė, ėšskīros kelis, bova nužodītė 1941 m. vasara Skoudė ė Kretinguo. 

2002 m. rogpjūtė 19 d. prezidėnta dekreto patvirtins miesta herbs.

## Kūliu muziejos

Muosiedis žīmos sava kūlė moziejo, katros garsos ne tėk Lietovuo, ale ėr ož robežiaus. 1957 m. anou pradiejė kortė daktars Vacluovs Inta (1925 - 2007 m.) 1979 m. oficēlē atėdarītamė Onėkaliū kūliu muziejuo bova aplė 5000 rėidoliū, sovežtū ėš ivairiū Lietovuos vėitū. Šėndėi senamė ondėns malūnė veik ekspozicėjė, katra pasakuo aplė ledīnmetius, rėidoliū keliuoni i Lietova. Muziejos īr dėdlis toristū (tėik lietoviu, tėik svetėmšaliu) traukuos cėntros Žemaitijuo.

## Nūruodas

*Ėš Muosiedė istuorėjės
*Trompā aplė miestieli
*Muosiedis: ivėkē, datas, žmuonis, žīmiausė koltūras pavelda objiektā
*Muosiedė vėdorėnė muokīkla
*Muosiedė kūliu muziejos
Kopėškis

**Kopėškis** () īr miests Lietovuo, Paneviežė apskrėtie, 44 km i rītos no Paneviežė. Rajuona ė seniūnėjės cėntros. Pruo miesta tek Lievou ėr anuo ėntaks Kopa, tēpuogė praēn kel's Paneviežīs-Ruokėškis. Stuovė Krėstaus žengėma i dausas bažnīčė, koltūras namā, etnuograpėjė moziejos. 

Kopėškis iė̄je i sieliu žemės. Mėslėjama, ka jau XIII o. anamė bova medėnė pėlės. Kopėškė vards mėnavuojams nu 1529 m.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Kopėškė rajuona gīvenvėitės
Švėnčiuonielē

**Švėnčiuonielē** () īr miests Rītū Lietovuo, Aukštaitėjuo, Švėnčioniu rajuoni, 10 km i vakaros no Švėnčiuoniu. Miesta ėr apīlėnkiu seniūnėjės centros. Anom stuov' Šv. Edvarda bažnīčė, vakū gluobos namā. Pra Švėnčiuonielios tek' Žėimena, apīlėnkese gausu ežerū.

Švėnčiuonieliū vards minavuojams no XVII o.

kateguorėjė:Lietovuos miestā
Tuonga

**Tuonga** (tuong. *Tonga*) aba **Tuongas Karalīstė** (*Puleʻanga fakatuʻi ʻo Tonga*) ī valstībė Okeanėjuo, Polėnėzėjuo, terp Samuoa ėr Fėdžė salū. Ana īr ėšsimietius pu 177 sala (ėš katrū 36 nagīvenamas ī). Salas skėrsta i 3 salīnus: Hāpajė, Tuongatapu ė Vavaū. Tuongatapu ī dėdliausė Tuongas sala, katruo īr ė krašta suostėnė Nukualuofa.

Karštāsis metu čiesis tēsas nug groudė lėgė balondė (temperatūra būn vėrš 32&nbsp;°C), lėkosio meto čiesio temperatūra būn lėgė 27&nbsp;°C. Krėtoliu: 170–300 mm par metus.

thumb|left|240px|Vavaū salas

Kateguorėjė:Tuonga
Muolietā

**Muolėtā** () – miests rītu Lietovuo, Otenas apskrėtie, 30 km i pėitos nu Otenuos; rajuona ėr Luokesuos seniūnėjės centros. Muolietā īr ož 63 km i šiaurės šmuota nū Vėlniaus miesta, šalėp Vėlniaus-Otenuos plenta. 

Par Muolietos tek Siesartės. Īr bažnīčė, krašta muziejos, rajuona cėntrėnė lėguonėnė, vāku gluobuos nomā, koltūras cėntros. Cėntrėnė miesta aikštė - Jaunėma aikštė.

thumb|left|180px|Muolietu bažnīčė

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Muolietu rajuona gīvenvėitės
Pasvalīs

**Pasvalīs** () – miests Paneviežė apskrėtie, 38 km i šiaurė nu Paneviežė; Pasvalė rajuona savėvaldībės cėntros. Miests tor seniūnėjės statosa, tēpuogė īr Pasvalė apīlėnkiu seniūnėjės cėntros. Miestė īr Pasvalė Šv. Juona Krėkštītuojė bažnīčė, katra bova pabūdavuota 1787 m.

## Švėitėma istaigas

Miestė īr trīs muokīklas:

Petra Vėleišė gimnazėjė ė dvė pagrėndėnės. Tēpuogė do muokīklo-darželio īr.

## Seniūnėjė
Pasvalīs tor miesta seniūnėjės statosa.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Pasvale rajuona gīvenvėitės
Suočis

[thumb|right|240px|Suoče vėita [Rosėjė|Rosėjes žemėilapie]]
thumb|right|240px|Suoče vaizds nu Jouduosės jūras

**Suočis** (, abchazėškā *Шәача*, adigiejėškā *Шъачэ*, ) ī miests Rosėjuo, Krasnuodara krašta pėitūs, pri Jouduoses jūras. Dėdliausis Rosėjės kuruorts.

Miesta terituorėjė tė̄sas pajūrio bavēk 150 km. Suočis skėrstuoms i keturis rajuonus (tuokė rieda ėš šiaurės vakarū i pėitritius):

* Lazarevskuojės rajuons (Лазаревский район)
* Cėntrėnis rajuons (Центральный район)
* Chostas rajuons (Хостинский район)
* Adlerė rajuons (Адлерский район)

Suočis īr balneoluoginis, klėmatinis ė porva terapėjes kuruorts. Vēk ištėsus metus.

## Istuorėjė

Miesta pradė – 1838 m. Rosėjės pastatīta *Aleksandrėjės* gīvėnveitė, paskom – ėtvėrtėnta gīvėnvėitė.

1864 m. miests pavadints *Post Dachovskio*, 1896 m. – *Sočio posadu*; tas patēs metās Suočis palėka miesto.

Nu XX o. pradiuos Suočis pradiejė pliestėis kāp kuruorts.

2007 m. lėipas 4 d. Suočis ėšrinkts 2014 m. Žėimuos Olimpiadas suostėnė.

## Nūruodas

Suoče internetinis poslapis (rosū r.)

Kateguorėjė:Rosėjės miestā
Smalėninkā

**Smalėninkā** () - miests Lietuvuos pėitvakariūs, Jorbarka rajuonė, terp Jorbarka ė Vėišvėlės. Seniūnėjės cėntros. Miestė īr 12 gatviū, dėdliausė Lietovuo ōžoulū aliejė, tēpuogė seniausė Lietovuos ondėns mieravėma stuotės.

Smalėninkā isikūrėn dešėniajam Nemona krontė. Miestė īr Šv. Jūzapa bažnīčė, evangeliku liuteruonu bažnīčė, teknologėju ė versla muokīkla, L. Meskaitītės pagrėndėnė muokīkla, kultūras nomā, ambulatorėjė.

kateguorėjė:Lietovuos miestā
kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Krakės

**Krakės** () - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo asontis miestalis. Anuo gīven 991 prietelis. Seniūnėjės cėntros. Krakėsė stuov Šv. Apaštala Evangėlėsta Mata bažnīčė, kuotrīnėitiu vėinoulīns, M. Katkous muokīkla.
Žitātē

**Žitātē** () - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Ostronė (Kiedainē)

**Ōstrone** () - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 1 prietelės.
Šmotėškē

**Šmotėškē** () - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo, pri keliuo Juosvainē-Krakies esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 56 prietelē.
Pėlsopē

**Pėlsopē** () - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 72 prietelē. Kaimalės īr ož 10 ī pėitos nu Krakiu gīvenvėites. Kaims bova pamėnavuots 1596 metās.
Paskerdūmīs

**Paskerdūmīs** () - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo 1 km i šiauris vakaros no Pašošvė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prieteliu.
Ažītienā

**Ažītienā** () - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 314 prieteliu. Par suoda tek Ažītės opalis. Ī Mėkaluojaus Katkaus truoba ė svirns.
Pašošvīs (Kiedainē)

**Pašōšvė̄s** () - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo, 6 km i vakaros no Krakiu, pri Šošvės opės esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 282 prietelē.

Kaims mėnavuojams 1585 m. kap Aklapoudės. Īr dvara parks, senobėnis grabīns.
Plėnkāgalis

**Plėnkāgalės** () - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo, 5 km i vakaros no Krakiu esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
Suodnas mėnavuonama 1595 m. Lėgė 1842 m. prėgolė Žemaitiū vīskopa Krakiū dvarou. 2001 metās Plėnkāgalies gīvena 384 žmuonis.
Švėnčiuonē

**Švėnčiuonē** () īr miests Rītū Lietovuo, Vėlnious apskrėtī, 84 km i šiauries rītos no Vėlnious; rajuona cėntros. Tēpuogi īr miesta ėr apīlėnkiu seniūnėju cėntros. Stuov Vėsū Švėntūju bažnīčė, statiavieru cerkvė, lėguonėnė, teatros, paštos. 

Švėnčiuonē bova Nalšės žemės šėrdės. Miests panašous senoma kāp ė Vėlnios.

Šventiuoniūs garsėn vaistažouliu dėrbīkla, katron bova ėkorta 1883 m.
Pakarklē

**Pakarklē** () - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 88 prietelē.
Lazdėjē

**Lazdėjē** () īr miests Pėitū Lietovuo, Alītaus apskrėtie, 52 km nu Alītaus; rajuona cėntros. Tēpuogė īr miesta ėr apīlėnkiu seniūnėju cėntros. Anuo stuov' Šv. Uonos bažnīčė, gėmnazėjė, koltūras nomā, mozėjos. 

Lazdėju vards mėnavuojams nu 1532 m.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Lazdėju rajuona gīvenvėitės
Čīstapolės

**Čīstapolės** () - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. I vakarū šmuota nū kaimalė tek opis Šešovė.

## Istuorėjė
2001 metās Čīstapolie gīvena 32 žmuonis.
Ōžoulītė (Kiedainē)

**Oužuolītė** () - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 29 prietelē.
San Paulos

**San Paulos** (portugalėškā: *São Paulo*) ī miests pėitū Brazilijuo, dėdliausis šalėis miests. San Paula valstėjės suostinė. 10,02 mln. gīvėntuoju (2005). Ons īr pagrindėnis Brazilėjės ekonuominis cėntros. Transpuorta mazgos, terptautėnis uora ousts. Ėšvīstīta automuobiliū (krūvuo ė sonkiūjū) pramuonė, metala apdėrbėms, alektras prėkiū dėrbėms, liekvarstū ė kemėjės pramuonė. San Paulė īr 4 oniversėtetā, medėcėnas ė teisės muokīklas, mena galerėjės, leidīklas. Īr metropuolitens. Vėriausībes rūmā (XVI o.), šmuots dunguoraižiū.

## Istuorėjė

Miesta 1554 m. ikūrė jėzoėtā, XVI–XVIII o. bova kavuos plantacėjū cėntros. 1822 m. San Paulė paskelbta Brazėlėjės neprėgolnībė. XIX–XX o. ons patapa Pėitū Amerėkas prekības līderio, dėdėlio šalėis fėnansū, koltūras ė pramuonės cėntro.

## Žėnuomė žmuonis

* Toquinho, dainėninks

Kateguorėjė:San Paulos
Kateguorėjė:Brazilėjės miestā
Radvėlėškis

**Radvėlėškis** () īr miests Šiauliu apskrėtie, 21 km i pėitrītius nu Šiauliu, rajuona cėntros. Miests tor seniūnėjės statosa, tēpuogė īr apīlėnkiu seniūnėjės cėntros. Svarbos gelžkėlė mazgs.

Miesta vakarėnio robežiom ēn gėlžkėlis Vėlnios-Šiaulē. Radvėlėškis ėšsėdiestės šiaurės vakarū - pėitrītiu krīptėm. Īr Švt. Mergelės Marėjės Gėmėma bažninčė (pabūdavuota 1945 m.), provoslavu cerkvė, koltūras nomā, pašts, rajuona cėntrėnė lėguonėnė, vākū globuos nomā „Nėkštoks“, senė̄jė katalėkū kapā, provoslavu kapā, miesta šiaurie - kariū kapā.

## Istuorėjė

Radvėlėškis mėnavuojams nu XVI o. 1567 m. laikuomė Radvėlėškė ikūrėma metās, ale kai katrėi šaltenē nuruoda 1529 m. a 1539 m. ka kažkuoks žemės valdītuos ėš radvėlėškėitė skuolėnas 100 kapū grašiū. XVI o. vėdorie vėituovė prigolė Šiauliū ekonomėjē, katra valdė Radvėlas. Nu 1577 m. vadėnams miestalio. 1687 m. gava torgaus privilegėjė, 1710 m. - miesta teisės (ale 1708-1710 m. siautont marou ėšmėrė mažne vėsė miestā prietelē).

thumb|200px|left|Radvėlėškė gelžkėlė mazgs

XVIII o. Radvėlėškis pu bėškioka atsėgava, vuo īpatingā spartē pradiejė augtė 1868-1870 m. nutėisos Lėipuojės-Ruomnū gelžkėlė atšaka Daugpėlės-Radvėlėškis i čė bova ikorta gelžkėlė stuotės. Nu 1950 m. - rajuona cėntros. 1992 m. bėrželė 17 d. patvėrtints miesta herbs.

### Pavadėnėma kėlėms

Miesta vards tėkrā īr asmenvardėnis, kėlės nu seniau vėituovė valdiosiu Radvėlū pavardies, pridiejos prīsagėnė galūn' - *ėškis*.

## Švėitėma ė ūgdėma istaigas

* jaunėma muokīkla
* 2 gėmnazėjės: Lizdeikas ė Vaižganta
* S. Dariaus ė S. Gėriena vėdorėnė muokīkla
* 3 pamatėnės muokīklas: Gražinas, Vaižganta ė V. Kodėrkas

## Nūruodas

* Radvėlėškis.lt
* Aplė seniūnėjė

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Radvėlėškė rajuona gīvenvėitės
Radvėlėškė Švt. Panuos Marėjės Gėmėma bažninčė

**Radvėlėškė Švt. Panuos Marėjės Gėmėma bažninčė** () stuov Radvėlėškie Mairuonė gatvie 10, irėngta 1945 m.

## Istuorėjė

1597 m. mėnavuojama Radvėlėške katalėkū bažninčė ė parapėjėnė muokīkla. 1619 m. isteigta parapėjė. Ana miestelie gava sklīpa muokīkla ė klėbonėje statītė, kortė prieglauda. Konėgs K. Ausiens su parapėjėitēs 1769 m. pastat' nauja medėnė bažninčė. Anuo 1789 m. konsekrava pavīskopis Aduoms Kuoscia.

1868 m. bažninčė sudėgė. Klėbuona Jūzapa Bartkevičė rūpestio 1870 m. atstatīta. Ana bova krīžmėnė plana, su kūdās buokštelēs. Per Ontra svieta vaina bažninčė sodėgė. Ana 1945 m. irėngta mūrėniamė, vuokītiū belaisviū statītamė būdnīnkė. 1991 m. konsekrouta. 

## Arkitektūra

Išlėka liaudėis arkitektūras skvarmu 5 tarpsniu varpėnė, statīta 1876 m.

Kateguorėjė:Lietovuos bažninčės
Lėntvaris

**Lėntvaris** () īr miests Rītū Lietovuo, Vėlnious apskrėtī, Traku rajuoni, 9 km i rītos no Traku. Seniūnėjės centros. Dėdlē svarbos gelžkėliu mazgs: gelžkelē i Vėlniu, Kaišeduoris, Trakus, Variena. Anuo stuov' Vėišpatėis Apsėraiškėma Švt. Panelai Marėjėi bažnīčė. Šalep miesta telkša Lėntvariuo ežers ėr stuov' dvars. 

No 1596 m. mėnavuojams Lėntvorėškiu dvars.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Ambraziūnā

**Ambraziūnā** () - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu. Šalep teka Šošvė, ī Ambraziūnu pėlēkalnis.
Ontkalnis

**Ontkalnis** () - Kiedainiu rajuonė, Krakiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 17 prieteliu.
Juosvainē

**Juosvainē** () īr miestalis Kiedainiu rajuonė, prī Šošvės opės ė kelė Kiedainē-Cėnkėškē. Juosvainiu seniūnėjės cėntros. Anuo gīven 1545 prietelē. 

Stuov Vėsū Švėntūju bažninčė. Īr vėdorėnė muokīkla, vākū nomā, koltūras cėntros, pašts, bėbliuoteka, žėrgīns. 

Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Vėncentava

**Vėncentava** () - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo ėr Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 46 prietelē. Šalėp kaima ēn Kauns-Klaipieda autostrada.
Varnopė

**Varnopė** () - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, pri Šošvės esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 10 prieteliu. Palē kaima ēn kel's Josvainē-Ariuogala.

Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Svėliokā

**Svėliokā** () - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, pri kelė Josvainē-Ariuogala esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās Svėliokūs gīvena 19 žmuoniū.
Šėngalē

**Šėngalē** () īr Kiedainiu rajuonė, Juosvainiu seniūnėjuo ė Kiedainiu miesta seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 12 prieteliu (2021 m.)

Šėngaliuos īr konservu pabrėks.
Šaravā

**Šaravā** () īr kaims Kiedainiu rajuona pėitūs, Josvainiu seniūnėjuo, aple 2 km i vakarus nu Skaistgėriū. Tek Alounas opalis. Šaravūs gīven 22 prietelē. 

Īr medėnė Šv. Jiezaus Šėrdėis bažnīčė ė 1863 m. sokėlėma dalīviu kapā. Netuoli Šaravu, mėška 43-amė kvartalė aug sens ė dėdlis Šaravu ōžouls. 

Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Roseinē

**Roseinē** () - nedėdlis kaims Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, 9 km i šiaurės vakarus nu Josvainiu ė 3 km nu Ongėriū. Kaima apīlėnkies tek Smėlgaitis ėr Amalis. Ėš rītū priēn Josvainiu mėšks. Kel's i Ongėrius.

## Istuorėjė

Roseinē mėnavuojamė nu 1595 m. Īr senuobėnis grabīns.

Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Rosēnielē

**Rosēnielē** () - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Prapoulenē (Kiedainē)

**Prapoulenē** () - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, prie keliuo Kiedainē-Cėnkėškē esontė gīvenvėitė.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Preikapė

**Prēkapė** () - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Pažėidopis

**Pažėidopis** () - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Linkova

**Linkova** () īr miests šiauries Lietovuo, Pakroujė rajuoni, 18 km ī šiauries rītos no Pakroujė. Seniūnėjės centros. Anuo stuov Šv. Panuos Marėjės Škaplerėnes bažnīčė, gėmnazėjė ėr ėstuorėne aikštie. 

Miests mėnavuojams no 1371 m.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Pakroujė rajuona gīvenvėitės
Nemenčėnė

**Nemenčėnė** () īr miests Vėlniaus rajuonė, aple 20 km i šiaurės rītus nu Vėlniaus, abėpos Vilėjės. Tor miesta seniūnėjės statosa, tēuogė īr apīlinkiū seniūnėjės cėntros. Īr Šv. arkangėla Mīkuola bažnīčė, K. Partevskė gimnazėjė, 2-uojė vėdorėnė muokīkla.

Pri miesta isėkūrosė Nemenčėnė II.

kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
kateguorėjė:Lietovuos miestā
Antanava (Josvainē)

**Antanava** () - Kiedainiu rajuonė, Juosvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
Suoduo liuob gīventė žmuonis, bat vagol 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatus anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Lėpliūnā

**Lėpliūnā** () - Kiedainiu rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 192 prietelē.
Čiokėškē

**Čiokėškē** () - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. I vakarū šmuota nū suodnas tek opis Šošvė. Glabniausės uobjekts - OAB "Sistem" kiaulėninkīstės kuompleksos so srotu prūdās.

Retsīkēs Čiokėškē diel sava fėrmas vadėnamė **Kiaulėnīko**.

## Istuorėjė
2001 metās Čiokėškiūs gīvena 2 prietelē.
Daubarā (Kiedainē)

**Daubarā** () īr mažos kaims Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, 1 km i rītus nu Skaistgėriū, pri kelė Kompā II-Pernarava. Anuo gīven 10 prieteliu. Šalep kaima tek Alounas ėntaks Kriausopīs. 

Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Grašva

**Grašva** () īr mažos kaimalis Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, 3 km i šiaurės rītos nu Ongėriū, pri Josvainiu mėška. Grašvuo gīven 6 prietelē.

Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Graužē (Josvainē)

**Grautē** () - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė.

## Istuorėjė
Šalėp suodnas 1938 metās bove tėrts sens kaps, katram bova sūrasts luobis, kėts luobis bova atrasts Graužiūs 1939 metās. Graužiūs 2001 metās gīvena 61 prietelės.
Juosvainiu suoda

**Juosvainiu suoda** () īr kaims Kiedainiu rajuonė, Juosvainiu seniūnėjuo, Juosvainiu miestalė šiaurėnė dalės, prī kelė ont Čiokėškiu. Anuo gīven 60 prieteliu.

Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Galiakaimis

**Gailiakaimis** () - Kiedainiu rajuonė, Juosvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 m. suoduo gīvena 23 žmuonis.
Kuniuonīs

**Kuniuonīs** () - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 321 prietelē.

## Istuorėjė

Kuniuonīs mėnavuojamė nu 1593 m.
Vainėkā

**Vānėkā** () - Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Suodna bova ėkorta pū žemės repormas bovosiuo Karūnavas dvara žemie. 

## Istuorėjė
2011 metās Vainėkiūs gīvena 283 prietelē.
Vainuotėškē

**Vainuotėškē** () - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2011 metās gīvenvėitie gīvena 909 žmuonis.
Aušra (Kiedainē)

**Aušra** () īr gīvenvėitė Kiedainiu rajuonė, Duotnovuos seniūnėjuo, prī Dotnovuos pėitvakarėnė šmuota.

Dėrb žemės ūkė bendruovė.

## Istuorėjė
2001 metās Aušruo gīvena 474 žmuonis.
Beržā

**Beržā** () - Kiedainiu rajuonė, Duotnovuos seniūnėjuo, 2 km nū Akademėjės esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 256 prietelē.

Īr beržū aliejė. Šalėp suodnas tek Krousts, katruo pakrontie rasts ainiu kaps.
Skaistgėrē (Kiedainē)

**Skaistgėrē** () īr gīvenvėitė Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, 9 km i pėitvakarios nu Josvainiu, pri Alounas opalė. Aplėnkou dūnksa mėškā. Īr gėrėninkėjė, Kuniuoniu muokīklas skīrios. Skaistgėriūs gīven 294 prietelē.

## Istuorėjė

Tarībėnie gadīnie Skaistgėrē bova „Naujė Gīvenėma“ kuolūkė centrėnė gīvenvėitė.

Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Joudkaimē

**Joudkaimē** () īr gīvenvėitė Kiedainiu rajuonė, Josvainiu seniūnėjuo, pri Šošvės dešėnė kronta, prīšās Josvainios. Anuo gīven 251 prietelios. Kelē i Ariuogala, Koniuonios.

Īr Josvainiu gėrėninkėjė.

Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Duotnovuos Gelžkėlė Stuotės

**Duotnovas GS** () - Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 89 prietelē.

Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Ōžoulātē

**Ōžoulātē** () - Kiedainiu rajuonė, Duotnovuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 190 prieteliu.

## Istuorėjė
Tarībėnė gadīnie Ōžoulātē liōb būt Melnikātės kuolūke pagelbėnė gīvenvėitė. 2001 metās Ōžoulātiūs gīvena 190 žmuoniū.
Rodžē (Kiedainē)

**Rodžē** () ta īr Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 68 prietelē.
Repengē

**Repengē** () - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 15 prieteliu.
Mėlžemē

**Mėlžemē** () - Kiedainiu rajuonė, Vėlainiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē. Īr žvīra karjė̄rs. Aplinkou aug Lančiūnavas medė.
Peliednagē

**Pelėdnagē** () - Kiedainiu rajuonė, netuol Neviežia opes, pr kelio Juonava-Šedova esontė gīvenvėitė. Pelėdnagiu seniūnėjės centros. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1039 žmuonis.
Labūnava

**Labūnava** () - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Ėsėkūruos šalep Neviežia ėr Baropės opiu. Pra Labūnavu ein' kelės Kiedainē-Babtā. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 939 žmuonis.
Padūbėlė

**Pavuobelīs** a **Padūbėlė** () - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo, prie Neviežia ėr Vuobelies opiu esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 292 žmuonis.
Medekšē

**Medekšē** () - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo, prie keliuo Juonava-Šedova esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 202 prietelē.
Ožkapē

**Ōžkapē** () - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2011 metās gīvenvėitie gīvena 99 žmuonis.
Nociūnā

**Nociūnā** () - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo, pri sankrėžuos keliū Via Baltica ėr Juonava-Šedova esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 393 žmuonis.
Pakroujis

**Pakroujis** () – miests Šiauliu apskrėtie, 36 km ė rītos nu Šiauliu, rajuona cėntros, tēpuogė seniūnėjės cėntros. Miests isėkūrės pri Kroujas opės, natuolė Palonguos-Daugpėlė kelė. Miestė stuov Pakroujė Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė, cėntrė īr dvė aikštė (Laisvės ė Veinībės), rajuona cėntrėnė lėguonėnė, koltūras namā, teismos, savėvaldībės bodīnks.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Pakroujė rajuona gīvenvėitės
Ruokėškis

**Ruokėškis** īr miests Lietovuos šiaurės rītūs, 60 km i šiaurė nu Otenuos; Ruokėškė rajuona cėntros, tor seniūnėjės statosa, tēpuogė īr kaimėškuosės seniūnėjės cėntro. Miesta pėitėnio robežiom ēn gelžkelis, rītūs īr miesta tvėnkinīs.

Cėntrė stuov Šv. apaštala ėvangelėsta Mata bažnīčė, īr kapā, Naprigolnoma aikštė, koltūros rūmā, cėntrėnė rajuona lėguonėnė, psikētrėjės lėguonėnė, i šiaurė nu tvėnkėnė - dvara suodība ė krašta muziejos.

kateguorėjė:Lietovuos miestā
kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kodžiuonē

**Kodžiuonē** () - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo, pri kelė Juonava-Šedova esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Pamieklē

**Pamieklē** () - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo, pri Labūnavas tvankinė esontė gīvenvėitė. Šalep anuo sotek Baropė ė Miekla. Anuo gīven 41 prietelės.
Vainiūnā (Kiedainē)

**Vainiūnā** () - Kiedainiu rajuonė, Peliednagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 23 prietelē.
Prėinā

**Prėinā** – miests Lietovuos pėitous, 39 km ė pėitos nu Kauna, ėsėkorės abėpos Nemuna; rajuona centros, tor miesta senionėjės statosa. Miests īr 100 km ė vakaros nu Vėlnious, 30 km ė šiaurė nu Alītous, 40 km ė rītos nu Marėjampuolės.

## Senionėjė
Prėinu miests tor atskėruos senionėjės statosa savėvaldībie.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Prėinū rajuona gīvenvėitės
Pašėlē (Kiedainē)

**Pašėlē** () - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo, pri Neviežiuo opės ė kele Kiedainē-Labūnava esontė gīvenvėitė. Suoduo īr kuolėktīvėnē suodā.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.
Sėčiuonē

**Sėčiuonē** () ī kaims Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo.

## Istuorėjė
2011 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.
Serbėnā

**Serbėnā** () - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 46 žmuonis.
Lėipa (augals)

thumb|220px|Lėipa

**Mažalape lėipa** (, ) - dedešvėniu šeimuos lapoutis medis. Žemaitėjuo nuognē dažns, mėnavuojams dainėsė (pvz. *Ėr paauga žalė lėipa*).

Žemaitėjuo aug lėipas, katras ėšsėskėr sava stėibū gausomo: Papėlie aug lėipa, katra tor 16 kamėinu, vuo nesenē sorasta ku Spaudės mėškė netuol Rėitava aug lėipa katra tor nat 30 kamėinu. 

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Medē
Jorgėns

thumb|230px|

**Jorgėns** aba ***jorgėna*** (, ) ī tuokis daržaliu kvietkos, muokslėškā prigolons dailīžėidiu augalū šeimā.

Kėlėma jorgėnā nug Meksėkas ī. Vėitas indienā anūm šaknis nug sena nauduojė kap jiedi. Žemaitėšks anūm vards atēn nug rosu buotanėka Juohana Geuorgėjaus.


Image:Dahlia 3.jpg
Image:Dahlie 6.jpg
Image:RIMG0153dahlie.jpg
Image:RIMG0087.JPG


Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas