open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hiromi Oshima

**Hiromi Oshima** - ((大島 浩美、ヒロミ・オーシマ, gėmė 1980 m. sausė 6 d.) Japuonėjės eruotėnės muodėlės, pėrmuojė japuonė pozavuosė JAV žornala "Playboy", kāp glavnasės muodelės. 

## Nūruodas
* Ofėcėalos tėnklopės

Kateguorėjė:Japuonėjės muodelē
Kateguorėjė:Puornograpėjė
Mary Carey

**Mary Carey** - (pėlns vards **Mary Ellen Cook**, gėmė 1980 m. lėipas 15 d.)  JAV eruotėnės muodėlės ė puorna fėlmo aktuorė, sovaidėnosė namažā scėnu so lėzbėitiem.

## Fėlmuograpėjė

*Coming Attractions (2006) (tekeillä) 
*Bosom Buddies 6 (2005) 
*Pervert! (2005) 
*Best Breasts in the Biz (2005) 
*Can You Be a Pornstar? 7 & 8 (2005) 
*Inseminated by 2 Black Men 5 (2005) 
*Kick Ass Chicks 20: Haley (2005) 
*Kick Ass Chicks 21: Squirters (2005) 
*Lick My Balls (2005) 
*See Arnold Run (2005)
*Tit Happens (2004) 
*Lessons in Love (2004) 
*Big Breasted Beauties (2004) 
*Can You Be a Pornstar? 1 & 2 (2004) 
*Can You Be a Pornstar? 3 & 4 (2004) 
*Can You Be a Pornstar? 5 & 6 (2004) 
*Celebrity Porn Stars Exposed (2004) 
*Football Fantasies (2004) 
*Hustler's Greatest Tits (2004) 
*Kick Ass Chicks 13: Cytherea (2004) 
*Kick Ass Chicks 14: Alexis Malone (2004) 
*Kick Ass Chicks 15: Taylor Rain (2004) 
*Liquid Gold 9 (2004) 
*Mary Carey Rules! 3 (2004) 
*Mary Carey Rules! 4 (2004) 
*Mary Carey Rules! 5 (2004) 
*Sexy Movie (2003) 
*Cheerleader School (2003) 
*Being Ron Jeremy (2003) 
*Red, White & Blonde (2003) 
*Club Carrie (2003) 
*Rub the Muff 6 (2003) 
*Busty Dildo Lovers #4 (2003) 
*New Wave Hookers 7 (2003) 
*100% Jenna Haze (2003) 
*5 Guy Cream Pie 5 (2003) 
*Boobsville Sorority Girls (2003) 
*Cheerleader Pink (2003) 
*Dirty Girlz (2003) 
*Double Air Bags 11 (2003) 
*Enchantment (2003) 
*Femme Nikita Denise 2, La (2003) 
*High Rise (2003) 
*Hook-ups 2 (2003) 
*Kick Ass Chicks 8: Jessica Darlin (2003) 
*Lesbian Big Boob Bangeroo 2 (2003) 
*Model Lust (2003) 
*More Than a Handful 12 (2003) 
*Princess (2003) 
*Sapphire Girls (2003) 
*Sweatin' It 7 (2003) 
*Thumpin Melons (2003)
*V-Eight 8 (2003) 
*Hot Showers 6 (2002) 
*Big Blowout (2002) 
*Busty Beauties 3 (2002) 
*Asses In the Air 4 (2002) 
*The Devinn Lane Show 4 (2002) 
*Femme Nikita Denise, La (2002) 
*Grand Opening (2002) 
*Pussyman's Decadent Divas 18 (2002) 
*Pussyman's Divas 17 (2002)

Kateguorėjė:JAV muodelē
Kateguorėjė:Puornograpėjė
Šerkšnė

**Šerkšnė** īr opės Žemaitėjuo, Mažeikiu rajuonė; Vėntas kairīsis ėntaks. Ėštek ėš Plėnkšiū ežera, ė tek i šiaurė. Sīkēs opės ėštakuom īr laikuoms Markėjės opalis, katros itek i Plėnkšiū ežera. Tek par Skoudėškiu, Būgeniu, Šerkšnienu kaimus.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Čėkuolads

thumb|Šmuots čėkuoladā ėštėrpės skīstam čėkuoladė

**Čėkuolads** - maistā jiedis, vėins ėš platē naudoujamo sodedamu daliu vėsoukimes kondėterėjės dėrbeniams, ėšdėrbts ėš fermentouto skrodėnto maltu kakavas popielio.

Čėkuolada daugiausē sojied Šveicarėjės gīventuojā (statistinis švėicars par metos sojied aple 10,4 kg čėkuolada).

Kateguorėjė:Jiedē
Sūris

thumb|right|250px|Sūris

**Sūris** ī tuokis jiedis, katros taisuoms ėš pėina (tonkiausē karviu, vuožku, aviū).

Žemaitėšks (vuo lietovėšks) sūris dėrbams ėš varškies – soraugiams karvės pėins, paskom pakaitėnams, pakuol sositrauk. Tūmet sokreta ton varškė i sūrmaiši ė soslega. I sūri prīded droskas, kvīnu. Tuokis sūris stuov dėdlē ėlgā, gerā džiūst, palėik kėits. Da dėrb ė švėižė pėina (salda) sūri – ons būn saldesnis, minkštesnis, rėibesnis. Nug XX o. vėdorie Lietovuo pradiejė dėrbtė ė fermentėnius („geltuonus“) sūrius – anėi vairē raugėnami ī.

Sūris vėins senuobėškiausiu ė svarbiausiu žemaitiu jiediu ī. Tink jiestė i kuožna dėina, ė sveti pavaišintė, ė ont švėntiu stala padietė, ė kap pavėrži pasjėmtė. Jiedams ė ciels, ė so douna ė svėisto, tink prī alaus, erbatas.

Kateguorėjė:Jiedē
OPEC

thumb|right|200px|OPEC vieleva
**OPEC** (*[[onglu ruoda|ongl.]]* - *The Organization of the Petroleum Exporting Countries*) — terptautėnė organėzacėjė, jongontė nėpta ekspuortoujontes valstībės. Cėntrėnė būstėnė – Vienuo, Austrėjuo.
OPEC nariemės īr dėdliuojė dalės Persėjės īlonkas valstībio, Nigerėjė, Indonezėjė, Lėbėjė, Alžīrs, Anguola, Venesoela ė Ekvaduors, katras sogrīža ī OPEC 2007 metās.

Glavns organėzacėjės tėkslos, vagol anuos statota, īr "geriausiu prėimuoniu nustatīms, kas lėistom anoums patiuoms apsauguotė sava interesus (indivėdualē ė vėsuoms sīkio); būdu ė prėimonio nustatīms stabėlėzacėnems pruocesams, sėikont ėšvengtė bareikalīnga ė skausmīnga nėptas kainu svėravėma terptautėnies rīnkuos" .

## Akanuomėnė ītaka rinkā

OPEC organzėzacėjės ītaka rinkā īr dėdlė, pvz. kelės OPEC narės, nauduodamas nėptas embargo 1973 metās, vėsam svietė sokielė nėptas kainas, kas sokielė inflēcėjė dėdliuojė daugomuo ėšsėvīstiosiu ė basėvīstontiu valstībiu.

Ale nu ton čėsā OPEC magtīngoms somenka, bo bova sorastė ė pradietė eksplatoutė naujė nėptas šaltėnē Meksėkas īlankuo (JAV), Šiaurės jūruo (Norvegėjė, Olandėjė, JK) ė magtīngā nėpta jiemė ekportoutė Rosėjė. Bet ėr šēs čiesās OPEC narės tor 2/3 svieta nėptas rezervu ėr ėškas 41,7% (2005 m. doumenės) svieta nėptas. So tuokēs ruodėklēs anuos gal truopnē keravuotė svieta nėptas rīnka. 

## Nares

OPEC tor 13 nariū, katruos čė ėšvardīntas vagol prisėjongėma datas:
;Afrėka:
* Anguola (2007)
* Lėbėjė (1962)
* Nigerėjė (1971)
* Alžīrs (1969)

;Persėjės īlonka:
* Irans (1960)
* Iraks (1960) (Ėšmests ėš OPEC 1998, bo vėršėjė ekspuorta kvuotas)
* Kovėits (1960)
* Katars (1961)
* Saudo Arabėjė (1960)
* JAE (1967)

;Pėitū Amerėka: 
* Ekvaduors (1963–1993, ėš nauja nu 2007)
* Venesoela (1960)

;Pėitrītiu Azėjė:
* Indonezėjė, (1962; narīstė pervėizama, bo Indonezėjė nabie vertėnama, kāp glavna nėptas eksportoutuojė).

;Bovė narē:
* Gabuons (1975 - 1995)

## Asamas nėptas kvuotas

## Šaltėnē

 


## Nūruodas
* OPEC oficēlos tėnklopės
* http://www.eia.doe.gov/emeu/cabs/opec.html
* Concise akanuomėkas encėkluopedėjė: OPEC
* OPEC Timeline Nicolas Sarkis straipsnės, ėš *[[Le Monde diplomatique]]*, 2006 m. gegožė.

Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
ABBA

**ABBA** - popolerė XX omžious 8-uojė ė 9-uojė dešimtmetė mozėkas gropė ėš Švedėjės, bova vadėnama "geriausio Švedėjės ekspuorto", nas dėdlē bova popolerė vėsam svietė.

## Dėskuograpėjė
### Albomā
* Ring Ring (1973 m.) 
* Waterloo (1974 m.)
* Abba (1975 m.) 
* Arrival (1976 m.)
* The Album (1977 m.) 
* Voulez-vous (1979 m.) 
* Super Trouper (1980 m.) 
* The Visitors (1981 m.)
* Voyage (2021 m.)

### Singlā
* People Need Love / Merry Go Round (1972)
* He's Your Brother / Santa Rosa (1972)
* Love Isn't Easy / I Am Just A Girl (1973)
* Ring, Ring / Rock'n Roll Band (1973)
* Waterloo / Watch Out (1974)
* Honey, Honey / King Kong Song (1974)
* So Long / I've Been Waiting For You (1974)
* I Do, I Do, I Do, I Do, I Do / Rock Me (1975)
* SOS / Man In Ihe Middle (1975)
* Mamma Mia / Intermezzo No.1 (1975)
* Fernando / Hey Hey Helen (1976)
* Dancing Queen / That's Me (1976)
* Money, Money, Money / Crazy World (1976)
* Knowing Me, Knowing You / Happy Hawaii (1977)
* The Name of The Game / I Wonder (1977)
* Take A Chance On Me / I'm A Marionette (1977)
* Eagle / Thank You For The Music (1977)
* Summer Night City / Medley (1978)
* Chiquitita / Lovelight (1979)
* Does Your Mother Know / Kisses of Fire (1979)
* Voulez-Vous / Angel-eyes (1979)
* Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After midnight) / The King Has Lost His Crown (1979)
* I Have A Dream / Take A Chance On Me (Live) (1979)
* The Winner Takes It All / Elaine (1980)
* Super Trouper / The Piper (1980)
* One Of Us / Should I laugh Or Cry (1981)
* Head Over Heels / The Visitors (1982)
* The Day Before You Came / Cassandra (1982)
* Under Attack / You Owe Me one (1982)
* Dancing Queen / Lay all Your Love On Me (1992)
* Voulez-Vous / Summer Night City (1992)
* Thank You For The Music / Happy New Year (1992)
* Happy New Year (1999)

Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
Jazdauskėškē

**Jazdauskėškē** īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 104 gīventuojā. 

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjė

**Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjė** īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona šiaurie. Cėntros īr Žemaitiu Kalvarėjė.

## Dėdliausės gīvenvėitės
* Žemaitiu Kalvarėjė – 798 gīv.
* Gegrienā – 268 gīv.
* Ruotinienā – 217 gīv.
* Šarnielė – 186 gīv.
* Vėrkšā – 107 gīv.
* Jazdauskėškē – 104 gīv.

### Kėtas suodas
*Alkā 
*Bertolē 
*Dargaitē
*Degotē
*Galvīčē 
*Gečaitē 
*Getautē 
*Kūbakē 
*Lėkšā
*Paežeries Rūdaitē 
*Paplatelė
*Platakē 
*Pūčkuorē 
*Skurvīdā 
*Stonkaitē
*Šašātē
*Ougutē 
*Ožbradūmė 
*Vėlkā 
*Visvainē
*Žernē 

Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Gegrienā

**Gegrienā** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 268 gīventuojā. Suodna pakliūn i Žemaitėjės NP. Stuov Šv. Jiezous Nazarietė bažnīčė, do pėliakalnē, kapīns. 

Gegrienā mėnavuojami da 1253 m.

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Paukštakiū seniūnėjė

**Paukštakiū seniūnėjė** īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona rītūs. Cėntros īr Gromblē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Stanelē – 287 gīv.
*Gromblē – 274 gīv.
*Paukštakē – 94 gīv.

### Kėtas suodas
*Aleksē (kaima dalės) – 0 gīv.
*Buožē – 5 gīv.
*Dėlbšē – 4 gīv.
*Dėšlē (kaima dalės) – 0 gīv.
*Endrioškātē – 8 gīv.
*Gelėndienā – 30 gīv.
*Juogaudā – 48 gīv.
*Juonėkā – 23 gīv.
*Joudėikē – 25 gīv.
*Kiekštā – 35 gīv.
*Keporienā (kaimo dalis) – 2 gīv.
*Kolskē – 29 gīv.
*Lankuos Lauks – 18 gīv.
*Lazdenē – 13 gīv.
*Merkelē – 76 gīv.
*Muolopē – 20 gīv.
*Narotē (kaima dalės) – 0 gīv.
*Nešokoutē – 12 gīv.
*Nogarē – 50 gīv.
*Paborge – 12 gīv.
*Paežere – 58 gīv.
*Pāšiuotā – 11 gīv.
*Palouke – 5 gīv.
*Pluokštē (kaima dalės) – 0 gīv.
*Rāšātē – 33 gīv.
*Rokondē – 16 gīv.
*Skīplātē – 10 gīv.
*Svėrplē – 14 gīv.
*Šletkā – 75 gīv.
*Šlepetē – 5 gīv.
*Tarvānē – 50 gīv.
*Vāštarā – 62 gīv.

Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Vāštarā

**** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 62 gīventuojā. 

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Poukė

**Poukė** () īr suoda Žemaitėjės šiaurės vakarūs, Skouda rajuonė, Barstītiū seniūnėjuo. 

Suodnuo īr dėdliausės Lietovuo **Barstītiu kūlis**. Anuo ėlgoms 11,3 m, pluotis 5,9 m, aukštis 3,3 m.

thumb|left|250px|Barstītiu kūlis

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 190 žmuoniū.

Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Pluokštėnės rakietu bazė

thumb|250px|Bazės kopuols

**Pluokštėnės raketu bazė** īr Žemaitėjuo, Plongės rajuonė, Žemaitėjės NP, Pluokštėnės mėškė. Anuo Tarību Sājonga bazava balėstėnes raketas so termabrandoulėnēs ožtaisās. 

Bazės statības pradietas 1960 m., statībuo dalīvava 10 000 kareiviu. Ožbėngta statītė 1962 metās. Raketu palaidėma aikštalė bova aptverta tuora, katra sodarė nat 6 apsaugėnės lėnėjės: spīglioutas vielas, sėgnalėzacėjės, aukštuos alektras itampas. I 4 šaktas bova nuleistas R-12 termabrandoulėnės raketas, katrū aukštoms so galvote 22 metro. 1978 m. Pluokštėnės raketu bazė aplaista.

Nūnās bazie irėngts Mėlėtarėzma moziejos. Torėstā ī nulaidami i 27 metru gīlė šakta, katruo ekspuonounama suovietėnė atrėbotėka.


Abruozdielis:Pluokštėnės mėška ME3.jpg
Abruozdielis:Pluokštėnės mėška ME1.jpg|Kel's i baze


Kateguorėjė:Plongės rajuons
Kateguorėjė:Žemaitėjės muziejē
Pluokštėnės medė

thumb|250px|Pluokštėnės mėšks
thumb|250px|Aglīns
thumb|250px|Pruoskīna
**Pluokštėnės mėšks** īr Žemaitėjuo, Plongės rajuonė. Vīraun aglīnā. Anam SSRS gadīnie irengta Pluokštėnės rakietėnė bazė.

## Galerėjė


Abruozdielis:Pluokštėnės mėšks2.jpg
Abruozdielis:Pluokštėnės mėšks3.jpg
Abruozdielis:Pluokštėnės mėšks5.jpg
Abruozdielis:Pluokštėnės mėšks6.jpg
Abruozdielis:Pluokštėnės mėšks7.jpg
Abruozdielis:Pluokštėnės mėšks8.jpg
Abruozdielis:Pluokštėnės mėšks9.jpg
Abruozdielis:Pluokštėnės mėšks10.jpg
Abruozdielis:Pluokštėnės mėšks11.jpg
Abruozdielis:Pluokštėnės mėšks12.jpg
Abruozdielis:Pluokštėnės mėšks13.jpg
Abruozdielis:Pluokštėnės mėšks14.jpg
Abruozdielis:Pluokštėnės mėšks15.jpg


Kateguorėjė:Plongės rajuons
Kateguorėjė:Žemaitėjės medės
Žlėbinū seniūnėjė

**Žlėbinū seniūnėjė** īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona rītūs. Cėntros īr Žlėbinā.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Kantautē – 450 gīv.
*Žlėbinā – 418 gīv.
*Ketorakē – 118 gīv.
*Porvātē – 110 gīv.
*Kapsūdē – 100 gīv.

### Kėtas suodas
*Abuokā – 8 gīv.
*Bernuotavs – 26 gīv.
*Drōktē – 33 gīv.
*Gaižopē – 43 gīv.
*Jierobātē (suodas šmuots) – 13 gīv.
*Kalnėškē – 0 gīv.
*Keporienā – 92 gīv.
*Lėiknē – 6 gīv.
*Marcē – 54 gīv.
*Medingienā – 7 gīv.
*Narotē – 0 gīv.
*Rėmotē – 0 gīv.
*Sausdravienā – 17 gīv.
*Saušėlės – 20 gīv.
*Smėlgē – 39 gīv.
*Šarkē – 0 gīv.
*Šašātē – 6 gīv.
*Varnātē – 64 gīv.
*Vīdėikē – 22 gīv.
*Vėlkātē – 29 gīv.
*Zalepūgā – 2 gīv.
*Žvėrzdalē – 19 gīv.

## Nouruodas
*https://web.archive.org/web/20071219113457/http://www.plunge.lt/index.php/lt/34111/

Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Bernuotavs

**** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 26 gīventuojā. 

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Barstītē

**Barstītē** () īr miestalis Žemaitėjės šiaurės vakarūs, Skouda rajuonė. Ons īr seniūnėjės cėntros. Tor 659 gīventuojus. Gīvenvėitie stuov Šv. apaštalū Sėmuona ė Joda Tada bažnīčė, pagrendėnė muokīkla, vākū gluobuos namā. Šalep Barstītiu esontiuo Poukės suoduo īr dėdliausis Lietovuo **[[Barstītiu kūlis]]**. 

## Istuorėjė
Barstītē mėnavuonamė nū 1558 m., mėnavuonama Barstītiu suoda (18 valaku). XVIII o. prėgolė bajuoram Jagmėnam. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 659 žmuonis.

Šalep Barstītīu ī tuoksā kaimalis Poukė. Tam kaimali ī dėdliausis Lietovuos kūlis (akmou). Kolkuozu laikās tas akmou bova Barstītīu, bet priskīrė anou Poukė.

Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Vėlkātē

**** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 29 gīventuojā. 

## Žmuonis
Suoduo ī gėmės puolėtėks Gedėmins Vagnuorios.

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Kontautē

**** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 450 gīventuojū. Īr bažnīčė, pagrėndėnė muokīkla, pašts.

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Žlėbinā

**** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žlėbinū seniūnėjuo. Anuo gīven 418 gīventuojū. 

## Nouruodas
* Žlėbinū seniūnėjė (lietoviu kalbuo)
* Žemielapē (lietoviu kalbuo)

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Orans

thumb

**Orans** (simbolis: ) - septīntuojė planeta skaitont nu Saulies, tretė vagol dėdloma ė ketvėrta vagol svuori Saules sėstemas planeta. Aple planetas atradėma 1871 m. kuova 13 d. praneše William Herschel. Tas bova pėrms lėiks, kūmet planeta bova atrasta naudoujient teleskuopa. 

Kateguorėjė:Planetas
Brainigerbergs

thumb|250px|Brainigerbergs
**Brainigerbergs** () īr suoda Vuokītėjuo, Šiaurės Reina-Vestfalėjės žemie. Anam gīvėn aple 971 prieteliu.

## Nūroudas
* Breinig + Breinig 
* Breinigerberg

Kateguorėjė:Vuokītėjė
Lazdenē

**** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 13 gīventuojū. 

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Kalbas

thumb|250px|Svieta kalbas

**Kalbas** aba **natūralės kalbas** īr žmuoniū bėndravėma sėstema, katra sosėdarė laikou biegont.

## Veizietė dā
*Kalbū sārašā

Kateguorėjė:kalbas
Kalbū sārašā

Tuokėi īr **[[kalbas|kalbū]] sārašā**:
*Kalbū sārašos palē varda
*Kalbū sārašos palē rašīma sėstema
*Kalbū sārašos palē kalbontiū skaitliu
*Kalbū sārašos palē uofėcēlo statosa
*Kalbū pamėlėju sārašos

Kateguorėjė:Sārašā
Kateguorėjė:Kalbas
Tarvānē (Plongė)

**Tarvānē** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Tarvāniūs 2001 m. gīvena 50 gīventuojū. 

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Rėčards Baronkis

250px|thumb|right|Rėčards Baronkis

**Baronkis Rėčards** (gėmė̄s 1990 m. lėipas 21 dėina) ī tėtolouts terptautėniam līgie Lietovuos tenėsėninks. Anuo pėrms ė dabartėnis treneris īr Balžeks Remėgėjos ėš Šiauliū.

Kateguorėjė:Lietovuos tenisininkā
Šateikiu seniūnėjė

**Šateikiu seniūnėjė** () īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona vakarūs. Cėntros īr Šateikē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Šateikē – 676 gīv.
*Narvāšē – 451 gīv.
*Aleksandravs – 399 gīv.
*Kadātē – 207 gīv.
*Papėivē – 174 gīv.
*Alksnienā – 161 gīv.
*Vīdėikē – 116 gīv.
*Sielenē – 111 gīv.

### Kėtas suodas
*Baltmėškē – 39 gīv.
*Botšnē – 26 gīv.
*Bolėkā – 0 gīv.
*Borbātē – 22 gīv.
*Dīborē – 45 gīv.
*Guodelē – 35 gīv.
*Lėipgėrē – 63 gīv.
*Mamē – 5 gīv.
*Mėšienā – 27 gīv.
*Pakotovienā – 57 gīv.
*Palūštē – 30 gīv.
*Vātkē – 16 gīv.

## Nouruodas
*https://web.archive.org/web/20071219113447/http://www.plunge.lt/index.php/lt/34094/

Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Šateikē

**** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šateikiu seniūnėjuo, seniūnėjės cėntros. Anuo gīven 676 gīventuojē. 

1909 metās Šateikiūs apsėžanėjė Suofėjė Kīmantātė ė Mīkaluos Konstantėns Čiurliuonis.

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Aleksandravs

**** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Šatėikiu seniūnėjuo. Anuo gīven 399 gīventuojā. 

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Paežerie (Plongė)

**Paežere** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Paukštakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 58 gīventuojā. 

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Ešveilers

**Ešveilers** () īr miests Vuokītėjuo, Šiaurės Reina-Vestfalėjės žemie. Anam gīvėn aple 56.000 prieteliu.

## Nūruodas
* Eschweiler

Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
Guodelē

**Guodelē** () īr senuobėnis kaims Plongės rajuonė, Žemaitėjės NP, 3 km i šiaurės rītus nū Vīdeikiu. Īr ėšlikė senuobėniu suodību, vėik tautuodailės ė etuograpėjės moziejos. Ont boviosiu kapėnaitiu stuov kuoplītštolpis. Šalep Godeliu īr Žemaitės gėmtinė Būkontė.
Stalgienu seniūnėjė

**Stalgienu seniūnėjė** īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona patiūs vėdorė pėitūs. Cėntros īr Stalgienā.

## Dėdliausės gīvenvėitės

*Stalgienā – 465 gīv.
*Mėlašātē – 368 gīv.
*Loknienā – 151 gīv.

### Kėtas suodas

*Kalnėškē – 16 gīv.
*Lekeme – 40 gīv.
*Rapšātē – 19 gīv.
*Stalgs – 45 gīv.
*Vainātē – 23 gīv.
*Vėtkā – 13 gīv.


## Nouruodas
*https://web.archive.org/web/20071219113439/http://www.plunge.lt/index.php/lt/34079/

Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Stalgienā

**** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Stalgienu seniūnėjuo; seniūnėjės cėntros. Anuo gīven 465 gīventuojē. 

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Nausuodnė seniūnėjė

** seniūnėjė** īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona pėitvakariūs. Cėntros īr Varkalē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Varkalē – 1234 gīv.
*Prūsalē – 640 gīv.
*Kaušienā – 383 gīv.
*Karklienā – 341 gīv.
*Stuonātē – 324 gīv.
*Vėištuovienā – 273 gīv.
*Joudėikē – 115 gīv.

### Kėtas suodas

*Gandinga – 28 gīv.
*Juodienā (suodas šmuots) – 10 gīv.
*Kalnėškē (suodas šmuots) – 16 gīv.
*Klėipštē – 11 gīv.
*Macenē – 22 gīv.
*Marduosā – 69 gīv.
*Mažiavas – 35 gīv.
*Nausuodnės – 36 gīv.
*Nuorėškē – 78 gīv.
*Santakės – 12 gīv.
*Šluožē – 9 gīv.


## Nouruodas
*https://web.archive.org/web/20071219113420/http://www.plunge.lt/index.php/lt/34005/

Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Loknienā

**** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Stalgienu seniūnėjuo. Anuo gīven 151 gīventuojis. 

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Gondinga

**** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Nausuodnė seniūnėjuo. Anuo gīven 28 gīventuojē. Kaims īr isikūris pri Minėjės ė Babronga sontakuos.  

## Istuorėjė

Gondinga mėnavuojama nū vėdoromžiu kāp Ceklė žemės gīvenvėitė.

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Babrunga seniūnėjė

**Babronga seniūnėjė** īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona cėntrė. Cėntros īr Babrongs.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Babrongs – 616 gīv.
*Glaudē – 319 gīv.
*Juovāšėške – 217 gīv.
*Troikē – 216 gīv.
*Dėdvītē – 194 gīv.
*Ožlėiknės – 148 gīv.
*Pakerā – 143 gīv.
*Lėiplaukale – 130 gīv.

### Kėtas suodas

*Babrungienā – 78 gīv.
*Berenē – 29 gīv.
*Buožē (kaima dalės) – 10 gīv.
*Grėgātē – 20 gīv.
*Jierobātē – 33 gīv.
*Juodienā – 93 gīv.
*Kalnėškē (kaima dalės) – 38 gīv.
*Kasparėške – 48 gīv.
*Macenē (kaima dalės) – 0 gīv.
*Merkelē (kaima dalės) – 7 gīv.
*Pauošnē – 28 gyv.
*Pūčkuorē – 12 gīv.
*Roulātē – 7 gīv.
*Sorblē – 21 gīv.
*Ožopē – 59 gīv.
*Žvėrblātē – 47 gīv.


## Nouruodas
*https://web.archive.org/web/20071217121401/http://www.plunge.lt/index.php/lt/33982/

Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Glaudē

**** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Babronga seniūnėjuo.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 319 žmuoniū.

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Juovāšėške

**** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Babronga seniūnėjuo. Anuo gīven 217 gīventuojū. 

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Arabu kalba

thumb|right|upright=1.5|Arabu kalbuos tarmiu ėšplėtema žemielapės.

**Arabu kalba** īr semitu kalbū gropės kalba. Ana ožrašoma arabu raštu. Arabu kalba rokounamas tuosė valstībėsė: Alžīrs, Bahreins, Iraks, Irans, Omans, Jemens, Saudo Arabėjė, Juordanėjė, Lėbans, Maroks, Tonėsos, Egėpts, Lėbėjė, Maurėtanėjė, Sėrėjė, Katars. Tēpuogi ana platē rokounmasė terp arbu Europuo, JAV ė kėtor. Ėš vėsa īr 422 mėlėjuonā žmuoniu katrie rokoujas ta kalba.

Kateguorėjė:Semėtu kalbas
Žvėrblātē

**** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Alsiediu seniūnėjuo, ož 2 km i pėitrītiū šmuota nū seniūnėjės centra Alsiediu. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 107 žmuonis.

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Īlē (Plongė)

**Īlē** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Alsiediu seniūnėjuo. Anuo gīven 65 gīventuojā. 

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Dėšlē (Plongė)

**Dėšlē** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Alsiediu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 56 žmuonis.

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Alsiediu seniūnėjė

**Alsiediu seniūnėjė** īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona šiauris rītūs. Cėntros īr Alsiedē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Alsiedē – 956 gīv.
*Žvėrblātē – 107 gīv.
*Īlē – 65 gīv.

### Kėtas suodas

*Aleksē – 4 gīv.
*Dėšlē – 56 gīv.
*Ēvīdā – 49 gīv.
*Ėrkėnē – 18 gīv.
*Jorgātē – 12 gīv.
*Krapštėkē – 40 gīv.
*Makštē – 59 gīv.
*Pelenē – 15 gīv.
*Skėrpstē – 45 gīv.
*Šuonē – 8 gīv.


## Nouruodas
*https://web.archive.org/web/20071219113345/http://www.plunge.lt/index.php/lt/33970/

Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Alsiedē

**** () īr seniūnėjės ė parapėjės cėntros Plongės rajuonė, Alsiediu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Miestalė ožvadėnėms ī koršiu kalbuos kėlėma. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 956 žmuonis.

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Kuliū seniūnėjė

**Kuliū seniūnėjė** īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona pėitvakariūs. Cėntros īr Kulē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Kulē – 704 gīv.
*Komžātē – 200 gīv.
*Šėimolē – 132 gīv.

### Kėtas suodas

*Blėdakē – 2 gīv.
*Čiūželē – 0 gīv.
*Dėdliejė Muostātē – 91 gīv.
*Karklienā (kaima dalės) – 74 gīv.
*Mažiejė Muostātē – 63 gīv.
*Mėžoikā – 80 gīv.
*Paalontės – 28 gīv.
*Paliuonėškē – 1 gīv.
*Rēskē – 24 gīv.
*Tėlvėkā – 0 gīv.


## Nouruodas
*https://web.archive.org/web/20071230034629/http://www.plunge.lt/index.php/lt/33992/

Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Kulē

**Kulē** () īr miestalis ė seniūnėjės cėntros Plongės rajuonė, Kuliū seniūnėjuo. Anuo gīven 704 gīventuojē (2001 m.) Kuliūs īr trīs krautovės, muokīkla, vākū daržielis ėr ambulatuorėjė. 

Kuliū gimnazėjuo muokėnas 192 muokėniū. Muokīklas direktuorios īr Leons Pečkauskis. 

Miestalie prasėded Alonta opė.

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Komžātē

**** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Kuliū seniūnėjuo. Anuo gīven 200 gīventuojū. 

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Krapštėkē

**** () īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Alsiediu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniū.

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Kībartā (Jorbarks)

**Kībartā** () - Jorbarka rajuonė, Rauduones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 28 prietelē.
Rauduonės seniūnėjė

**Rauduonės seniūnėjė** () īr Jorbarka rajuona seniūnėjė, asontė Jorbarka rajuona rītūs. Cėntros īr Rauduone.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Rauduonė – 716 gīv.
*Rauduonienā – 251 gīv.
*Stakē – 241 gīv.
*Balondē – 104 gīv.

### Kėtas suodas

*Aduomātėške – 2 gīv.
*Ambrotē – 18 gīv.
*Andriošiūnā – 4 gīv.
*Bartėškē – 12 gīv.
*Bėrbėlā – 15 gīv.
*Čerbā – 41 gīv.
*Dangotėške – 3 gīv.
*Dobėnskē – 10 gīv.
*Graužienā – 73 gīv.
*Kabotē (suoda dalės) – 7 gīv.
*Kībartā – 28 gīv.
*Klapatėne – 40 gīv.
*Mėlkūnėške – 1 gīv.
*Mėškā – 5 gīv.
*Naujininkā – 4 gīv.
*Naujuokā – 54 gīv.
*Paagliounīs (kaima dalės) – 0 gīv.
*Paantvardīs – 15 gīv.
*Pamėtovīs I – 11 gīv.
*Pamėtovīs II – 1 gīv.
*Parevē – 17 gīv.
*Pasnėitalīs – 77 gīv.
*Pjaunē – 17 gīv.
*Popkaimės – 79 gīv.
*Rauduones kaims – 0 gīv.
*Sausgėrē – 6 gīv.
*Stakiu kaims – 0 gīv.
*Šambarava – 8 gīv.
*Vātioškā – 9 gīv.


## Nūruodas
*Aple seniūnėjė (lietoviu kalbuo).
Almasans

**Almasans** () īr nedėdlis miests Ėspanėjuo, Kastėlėjės-Leuona regėjuonė, Sorėjės provėncėjuo. Īr 32 km nū Sorėjės, 940 m aukštomė. Gīven 5,7 tūkst gīventuoju. 

Almasans mėnavuojams nū 1375 m. Īr kelets bažnīčiu terp katrū žīmiausė Šv. Mīkuola.

Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
Veliounas seniūnėjė

**Veliounas seniūnėjė** () īr Jorbarka rajuona seniūnėjė, asontė Jorbarka rajuona vakarūs. Cėntros īr Veliouna.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Veliouna – 883 gīv.
*Tamuošē – 255 gīv.
*Grėcē – 151 gīv.
*Klongē – 110 gīv.

### Kėtas suodas

*Akmenėškē – 19 gīv.
*Antkolnė – 35 gīv.
*Berēvėškē – 12 gīv.
*Bėrbėlėškė – 42 gīv.
*Džiaugē – 21 gīv.
*Gausantėškē – 36 gīv.
*Gervienā – 15 gīv.
*Gīstienā – 58 gīv.
*Gudiūnā – 54 gīv.
*Kabotē – 2 gīv.
*Kalvē – 21 gīv.
*Karalėnava – 0 gīv.
*Kelmėckā – 7 gīv.
*Liocėnava – 37 gīv.
*Mėnelgā – 22 gīv.
*Mėšiūnā (kaima dalės) – 0 gīv.
*Paagliuonīs – 7 gīv.
*Pakolnėškē – 32 gīv.
*Pamėtovīs – 16 gīv.
*Papėškē – 3 gīv.
*Pelotē – 72 gīv.
*Pelotiele – 29 gīv.
*Skardėne – 2 gīv.
*Staliuorē – 5 gīv.
*Šiaulē – 46 gīv.
*Škeršpīlē – 8 gīv.
*Terespuolės – 3 gīv.
*Ožrėngis (suodas dalės) – 9 gīv.
*Vātioškā (suodas dalės) – 1 gīv.
*Zagriaužės (suodas dalės) – 0 gīv.
*Zobrėckā – 43 gīv.
*Želmenā – 15 gīv.
*Žėbėntā – 31 gīv.


## Nūruodas
*Seniūnėjės kuontaktā (lietoviu kalbuo).
Žėbėntā

**** () - Jorbarka rajuonė, Veliounas seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Žėbėntūs gīven 31 prietelės.
Skėrsnemonės seniūnėjė

**Skėrsnemonės seniūnėjė** () īr Jorbarka rajuona seniūnėjė, asontė Jorbarka rajuona cėntrė. Cėntros īr Skėrsnemonė.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Skėrsnemonė – 905 gīv.
*Vītienā – 392 gīv.
*Vencluovėškē – 185 gīv.
*Jakātē – 139 gīv.
*Švendrėškē – 116 gīv.
*Skėrsnemonėškē III – 107 gīv.
*Muolīne – 101 gīv.

### Kėtas suodas

*Antkolnėškē – 33 gīv.
*Gėrvalakē – 3 gīv.
*Kalnėškē – 7 gīv.
*Kaniūkā – 30 gīv.
*Kartopienā – 72 gīv.
*Naubarėškē – 4 gīv.
*Naukaimės II – 58 gīv.
*Naukaimės – 90 gīv.
*Paantvardīs – 1 gīv.
*Panemonė – 8 gīv.
*Pėlės II – 58 gīv.
*Skėrsnemonėškē I – 29 gīv.
*Skėrsnemonėškē II – 17 gīv.
*Slēkėškē – 11 gīv.
*Šėlėne – 23 gīv.
*Žvīrē – 52 gīv.


## Nūruodas
*Seniūnėjės kuontaktā (lietoviu kalbuo).
Skėrsnemonė

**** () - Jorbarka rajuonė, Skėrsnemonės seniūnėjuo asontė gīvenvėitė, seniūnėjės cėntros. Anuo gīven 905 prietelē. Īr šalėp kelė.Kauns - Jorbarks.
Vencluovėškē

**** () - Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 185 prietelē.
Kalnėškē (Skėrsnemonė)

**Kalnėškē** () - Jorbarka rajuonė, Skėrsnemonės seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo gīven 7 prietelē.
Grozėnu kalba

**Grozėnu kalba** (grozėnėškā: ქართული ენა [kartuli ena], IPA: [kʰɑrtʰuli ɛnɑ]) – Pėitu Kaukaza kalbu gropē prėklausontė kalba, katra rokoujas i rinki 3,9 mln. žmuoniu
, katru dedliuojė dalės gėven Grozėjuo (Sakartvelė).

Kateguorėjė:Kalbas
Luopėta

**Luopėta**, **kastovs** īr rakonds žemē ė kėtiems mterėjalams kastė. Luopėta tor medėni kuota ė metalėne pluokšte. Palē pluokštės tėpa luopėtas skėrstomas ė smailėgales, pluokštėgales ė siuarasės.

Kateguorėjė:Žemės ūkė dāktā
Viedros

thumb|180px|Medėnis viedros
**Viedros** īr rakonds, skėrts skīstėmam (pvz. ondeniou) a bėriuom (smiltim, žemē) medeguom parneštė. Viedros īr cėlėndra skvarmas, padėrbts ėš metala, medė, aba plasmasės, so metalėnė aba plastmasėnė ronkėna. Paprastā viedrā būn vairiū talpū, dėdliausē pasėtaik - 10 lėtru talpuos, bet pasėtaik daug ė 5 l, 20 l.

Kateguorėjė:Rakondā
Rejė

**Rejė** (aba ***jaujos, jaujė***) īr senuobės lietoviu ūkė pastats, skėrts laikītė, sausintė ė koltė javam ė linam. Rejė liuob stuovietė atsto nug truobuos ė kėtū truobesiū, ka kėlos gaisrou neožsidegtom kėtė pastatā. Rejuo īr tuokės dalis: kluojėms, douba so pečiom (zembė) ė ardās, dvė pelodė. 

Žuodio jaujė aba rejė žemaitē sopront pu vėino stuogo esontius tuokius bodnīkus: kluojėma, stuogėnė šiaudam, pirti sausėnėmou, pelodė. Anuos rejės ī geresnės, katrū sėinas ī mūra ė lobas rėistas.

Rejuo liuob nakvindintė gausius svetius.

Kateguorėjė:Truobesē
Kūtė

[thumb|250px|Kūtė [Lembos|Lembė (Rėitava krašts)]]
**Kūtė** (kėtāp ***kūtės, stalds, staldā, stalda, staldė, staldis***) īr žemės ūkiou skėrts truobesis, laikītė gīvoliam. Tonkē kūtie laikuoms ė gīvoliū pašars. 

Žemaitėjuo kūtės bova statomas ont kūliu pamata, ėš tašītu rōstu, sonertū sōsparuom. Lobu vėituo oždedamas kartės, ont katrū kraunams šėins. Kūtiē laikomas karvės, paršā, arklē, vėštas.

Kateguorėjė:Truobesē
Paišielis

thumb|250px|Paišelės
**Paišielis**, **paišelė** īr pėišėma ė rašėma rakonds. Ana sodara medėnės a plastėkėnės apvalkals ė grapėtėnė šėrdis. Bapėšont so paišielio ont puopėrė pasėlėik grafėta dalalės, katruos sodara rašta vaizda. Spalvuotu paišieliu šėrdīs gamėnamas ėš spalvuota pėgmėnta. Nūnās paišielis naudounams daugiausė pėišėmė ė braižībuo, a kėtor ana ėšstom plamastėrē, tošėnokā.

Kateguorėjė:Rakondā
Žiuogspėras

thumb|250px|Žiuogspėras
**Žiuogspėras** a **pjovėnas** īr materėjals, sosėdarės ėš pjanamas medėinas atlėikū. Tas īr skėidras, medė dolkės, atrōžas. Žiuogspėras panauduonamas kāp kors, anuomės molčiounamė augalā (avėitės, braškės), somaišītas so kėtās materėjalās nauduonamas statībuo ė panašē.

Kateguorėjė:Ūkis
Slēkėškē

**** () - Jorbarka rajuonė, Skėrsnemones seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliū.
Gvaraniu kalba

**Gvaraniu kalba** (savėvardis *avañe'ẽ*) īr indienu gvaraniu kalba katra rokounamas Paragvajō, Brazilėjē, Argentėnuo, Buolėvėjuo. Ana daugia a mažiau gal rokoutės 6-7 mėlėjuonā gīventuoju. Kalbuo īr daug nuosėniu raidiu: Ã/ã Ẽ/ẽ G̃/g̃ Ĩ/ĩ Ñ/ñ Õ/õ Ũ/ũ Ỹ/ỹ. 

Gvaraniu kalbuo pavīzdīs: *Tapeg̃uahe porãite Vikipetã!* („Svēki atvīke Vikipedėjuo“).

## Nūruodas
* Vikipedėjė gvaraniu kalba

Kateguorėjė:Kalbas
Malkas

**Malkas** īr medėina, katra skėrta sodegėntė ka gautom šėloma vuo jiedė gamībā. Medėina malkuom īr pjausuoma so pjūklo (ronkėnio, benzapjūklo, zėimerio) vuo paskom kapounama so kėrvio. Malkas paprastā īr laikuomas malkėnē - patalpuo, katra īr gerā viedėnama, ka medis ėšsaustom.

Žemaitėjuo malkuom nauduonama berža, eglės, pošėis, alksnė, apošės, ousė, ōžoula medėina.

Kateguorėjė:Ūkis
Kateguorėjė:Medėina
Kėrvis

thumb|250px|Kėrvis medėinā kapuotė
**Kėrvis** (kėtap *jeksis, jaksis*) īr rakonds, senuovē tonkē nauduots ė kāp gėnklos. Kėrvi sodara medėnė lenkta ronkėna (kuots) ė metalėnė (geležėnė, bruonzėnė, varėnė, plėinėnė) galva, katra vėnuo posė maunas ont kuota, a kėts gals īr nosmailėnts ė skėrts kėrstė. Pagrėndėnė kėrvė paskėrtis - kapuotė medėina (skaldītė malkas, kėrstė medius, uoblioutė medė pavėršiu). 

Senuobė kėrvē bova īpatingā puopoliaros gėnklos, kadongė ons nesonkē pagamėnams. Pri kėrviu buva prėtaisuomė vėsuokė aštrūs ontgalē, indienā nauduojė mietuomos kėrvius (*tuomahaukus*). Tēpuogė kėrvē prėtaikuomi alpėnėzmė, kasībuo.

Kateguorėjė:Rakondā
Līgatnė

**Līgatnė** – miests Latvėjuo anam gėven 1147 žmuonis (2016), šalėp īr Gaujas opis. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Mėrkalėnė

**Mėrkalėnė** īr inds, skėrts laikītė mėrkalō. Gamėnams ėš keramėkas, metala. Vėins gals īr so ōsa, a kėts so griuovelio mėrkalō pėltė.

Kateguorėjė:Rakondā
Mėrkals

thumb|250px|Mėrkalā

**Mėrkals** aba **pamėrkals** ī tuokė skīsta aba tėršta kuošė, i katron mėrkuoms kuokis jiedis, ka būtom gardesnis, skalsesnis, vilgšnesnis. I mėrkala paprastā mėrka kuoki sausuoka, spronga jiedi – bolbės, kroupas, douna, marakuonus, kleckus, kėtus tešluos jiedius.

Žemaitiūs paprasti būn tuoki mėrkalā – smetuona, kuokis rasals, alėjos so cėbolēs. Gerā žėnuoms žemaitėškos mėrkals ī sokrošta apvėrinta bolbė aba kepta sėlkė, sokrošta so cėbolēs. Daba ī vairuovė mėrkalū – tuomats, majuonėzos, garstītis ė kt.
 
Inds mėrkalou laikītė vadėnams mėrkalėnė.

Kateguorėjė:Jiedē
Latgalė

thumb|390px
**Latgale** - vėins ėš ketoriu Latvėjės etnuograpėniu ėr ėstuorėniu regėjuonu, katrous prėpažīst Latvėjės konstėtocėjė, ons īr šalėis rītūs.
Vėdžemė

thumb|390px

**Vidzeme** ī vėins ėš ketoriu Latvėjės etnuograpėniu ėr istuorėniu regėjuonu, katrus prėpažīst Latvėjės konstėtocėjė, ons īr šalėis vėdorie ė šiaurie. 

## Geuograpėjė
Regėjuonė īr Gaizinkalnis – aukštiausis Latvėjės kalns (311,6 m vėrš jūras līgė), Gutmanė orvs – dėdliausis Latvėjės orvs (500 m³, 10 m aukštoma, 12 m platoma, 18,8 m gėloma).
Žemgalė

thumb|390px
**Zemgale** (soluotīnėntė vardā **Semigalia** aba **Semigallia**) - vėins ėš ketoriu Latvėjės etnuograpėniu ėr ėstuorėniu regėjuonu, katrous prėpažīst Latvėjės konstėtocėjė, ons īr šalėis vėdore pėitūs. 

Kateguorėjė:Latvėjės regėjuonā
Latvėjės miestā

thumb|400 px|Latvėjės miestu ėšsėdiestīms

**Latvėjuo** īr **81** miests *()*, ėš katrū 71 priskaituoms savėvaldībės miesto (), vuo 10 - magtīngās miestās (). Paskiausė pakeitėmā šalėis miestu sarašė nutėka 2022 m. lėipas 1 d., kumet miesta statosa gava Maropė, Kekava ė Adažē. Da onkstiau, 2021 m. lėipas 1 d., miestu statosos palėka soteikts Iecavā ė Kuoknesē, a 2020 m. ėš miestu sāraša pašalėnts Kalnciems.

## Magtīngėjė miestā

## Savėvaldībės miestā
Konskovolė

**Konskovolė** () īr miestalis pėitrītiu Lėnkėjuo, Lioblėna vaivadėjuo, terp Pulavu ė Lioblėna. Par Konskovole tek Kurūvkas opalis. Īr 2207 gīventuoju (2014 metās).

Miestali īr dvė bažnīnčės, ė lioteruonu kapā. Terp 1532 ė 1870 m. Konskovolė torėjė miesta statosa. Ontruos svieta vainuos čieso bova kuoncntracėjės stuovīkla.

Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Kaliedu eglotė

**Kaliedu eglotė** īr vėins pagrėndėniu Kaliedu atrėbotu. Iprastā īr puošiams vėsažalis spīglioutis medis, kāp pavīzdīs eglė, pošis, kienis. Eglotė īr poušiama bombolās, žaisliokās, gėrlandam, angeliokās, lampotėm.

[thumb|left|140px|[Kaliedu eglotė Vėlnio pri katedras 2007 m.]]

Kateguorėjė:Mens
Varšova

**Varšova** () īr Lėnkėjės suostėnė. Ana īr šalėis cėntrėnė dalī, Mazuovėjuo, pri Vīslas opės. Gīven 1 732 707 gīventuoju. Varšova ī koltūrėnis, muokslėnis cėntros. 

Ana ikorta 1281 metās, 1413 m. patapa Mazuovėjės suostėnė. Varšova 1596 m. patapa Lėnkėjės ė Žečpuospolėtas suostėnė.
## Žmuonis

ImageSize = width:420 height:320
PlotArea = left:50 right:20 top:25 bottom:30
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = late
Colors =
  id:linegrey2 value:gray(0.9)
  id:linegrey value:gray(0.7)
  id:cobar value:rgb(0.2,0.7,0.8)
  id:cobar2 value:rgb(0.6,0.9,0.6)
DateFormat = yyyy
Period = from:0 till:2000000
ScaleMajor = unit:year increment:500000 start:0 gridcolor:linegrey
ScaleMinor = unit:year increment:500000 start:0 gridcolor:linegrey2
PlotData =
  color:cobar width:20 align:center
  bar:1500 from:0 till:6500  
  bar:1624 from:0 till:48000 
  bar:1800 from:0 till:63400  
  bar:1939 from:0 till:1289000 
  bar:1945 from:0 till:422000 
  bar:1960 from:0 till:1139189
  bar:2000 from:0 till:1610471 
  bar:2014 from:0 till:1732707 
PlotData=
  textcolor:black fontsize:S
  bar:1500 at: 6500 text: 6500 shift:(0)
  bar:1624 at: 48000 text: 48000 shift:(0)
  bar:1800 at: 63400 text: 63400 shift:(0)
  bar:1939 at: 1289000 text: 1289000  shift:(0)
  bar:1945 at: 422000 text: 422000 shift:(0)
  bar:1960 at: 1139189 text: 1139189 shift:(0)
  bar:2000 at: 1610471 text: 1610471 shift:(0)
  bar:2014 at: 1732707 text: 1732707 shift:(0)
  
## Nūruodas
*  https://web.archive.org/web/20110511092044/http://www.um.warszawa.pl/

Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Čė Gėvara

**Ernests Gevara** (, g. 1928 m. gegožė 14 d. – 1967 m. spalė 9 d.), geriausē žėnuoms kāp **Čė Gėvara** (*Che Guevara*) bova Argentėnuo gėmės Luotīnu Amerėkas revoliucēnieros, Kubas akuonomėkas ministros.

## Biuograpėjė

Ons Buenos Airėsė igījė mėdėka specēlībė. Paskum keliava pa Luotīnu Amerėka ė paveizėjė daug skorda, netaisībės, ėšnauduojėma, tas anou radikalėzava ė diel šėta sotelkie jiegas kuovuotė ož socēlėzma. Pėrmiausē Gvatemaluo so prėzidėnto Chakobo Arbenso miegina vīkdītė refuormas, ale prezidėnta nuvertė CŽV. Paskum ons sotėka Fideli ė Rauli Kastrus ė su anās ivīkdė revoliucėjė Kubuo, katruos čieso nuvertė CŽV statītėni dėktatuorio Folchesėju Batėsta ė ivedė komunėstu dėktatūra. Čė patapa Kubas akuonomėka ministro. No kadongi ons nesėikė valdiuos, a nuoriejė skleistė komunėzma idiejės Amerėkuo, tuoliau tēsė revoliucėjės. Bat Buolėvėjuo bova soėmts ė Buolėvėjės pareigūnu nušauts.

Čė Gėvara ė daba terp radėkaliū kairiū īr kuovuos ož teisėngoma, revoliucėjės, socēlėzma ideals.

Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis
Kateguorėjė:Kubas mėnėstrā
Suorbu kalba

**Suorbu kalba** - vakaru slavu kalbu gropē prėklausontė kalba, katra rokoujas aple 50 tūkstontiu prieteliu. Dėdliausē ana rokoujamas Vuokėitėjė. Egzėstou do Suorbo kalbu dialektā: žemasės suorbu ė aukštasės suorbo dialektā.

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Čeku kalba

**Čeku kalba** (čekėškā: *čeština, český jazyk*) - vakaru slavu kalbu gropē prėklausontė kalba, katra rokoujas aple 12 mln. prieteliu. Dėdliausē ana rokoujamas Čekėjuo, Slovakėjuo.

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Sluovaku kalba

**Sluovaku kalba** - vakarū slavu kalbū gropē prėklausontė kalba, katra ruokounas aple 6 prieteliu (104 vėita svietė). Dėdliausē ana ruokounamās Sluovakėjuo.

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Okrainėitiu kalba

**Okrainėitiu kalba** - rītu slavu kalbu gropē prėklausontė kalba, katra rokounas aple 39,4 mėlėjuonā prieteliu (26 vėita svietė). Dėdliausē ana rokoujamas Okrainuo. Lietovuo gīven 45 tūkst. prieteliu, katrie muok rokoutėis okrainėitieškā.

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Rosienu kalba

**Rosienu kalba** (rosienėškā: *руски язик* aba *русинськый язык*) - rītū slavu kalbū gropē priklausontė kalba, katra ruokoujas aple 60 tūkst. prieteliu. Dėdliausē ana ruokoujamas Vakarū Okrainuo (Ožkarpatie), rītū Sluovakėjuo, Serbėjuo.

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Slavu kalbas

**Slavu kalbas** - kalbū šeima prėklausontė ėndaeurpeitiu kalbu gropē. 

Muokslėnīnkā skėrsta slavu kalbas ī 3 glavnas šakas:
* Rītu slavu, ī katra īvēn 
** Rosu kalba, 
** Okrainėitiu kalba, 
** Godu kalba, 
** Rosienu kalba.
* Vakaru slavu, skėrstuoma ī 3 mėnkas gropės:
** Čeku kalba 
** Slovaku kalba
** Suorbu kalba, ėšdalėnama ė aukštesne ė žemesne tarmės
** Lėnku kalba, Kašobu kalba, palabietiu 
** Sėlezu kalba
(Palabe slavu) kalba ė obodrėtu kalba
* Pėitu slavu, skėrstuoma ī 2 mėnkas gropės:
** Vakaru mėnka grope – 
*** Sluovienu kalba, 
*** Kroatu kalba, 
*** Bousniu kalba, 
*** Serbu kalba
** Rītu mėnka grope – 
*** Bolgaru kalba,
*** Makeduonu kalba
**** Joudkalnėitiu kalba

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Keltu kalbas

**Keltu kalbas** ī kalbū šeima prėklausontė ėndaeurpeitiu kalbu gropē, paplėtoses Brėtu salūs, šiaurės vakaru Prancozėjuo, Ėspanėjuo ė Portugalėjuo.

Tuos ī:
* airiu kalba
* škuotu kalba
* valu kalba
* bretuonu kalba
* kuornu kalba
* Mena saluos kalba

Daugoms kėtū keltu kalbū, īpatingā žemīnė, par omžius ėšnīka.

Kateguorėjė:Indėeuruopėitiu kalbas
Latgaliu kalba

**Latgaliu kalba** - baltu kalbuoms priklausontė kalba, katra rokoujamas dėdliausē rītū Latvėjuo, ė dalie Sėbėra. Latgaliu kalba ruokounas 150-200 tūkst. prieteliu. 

Nekatrėi laika latgaliu kalba kāp latviu kalbuos tarmie, kėtė - kāp liousa kalba.

## Līgėnėms latviu, latgaliu, lietoviu ė žemaitiu kalbas

### Latgaliu kalbuos abecele

### Nūruodas
* Vikipedėjė latgaliu kalba (latgaļu vikipedeja)

Kateguorėjė:Baltu kalbas
Kateguorėjė:Latvėjė
Japuonu kalbas

**Japuonu kalbuom** vadėnamas ėš bendras ikijapuonėškas pruokalbės kėlosiu kalbū šeima. Nie vėsuotėnā pripažėntas teuorėjės aple japuonų kalbu gėmėnīstė so kėtuom kalbū šeimīnuom (pavīzdiou, kuoriejėitiu kalbuom, ale īr kelets kuonkoroujontiu teuorėju.

Tou kalbū šeimīna sodara:

* Japuonu kalba (日本語) ė anuos tarmies
* Riūkiū kalbas (琉球語)
** Amami kalba (奄美語)
*** Šiaurės tarmiu gropė
**** Tanegašimas tarmie
**** Jakušimas tarmie
**** Šiaurės Ošimas tarmie
*** Pėitū tarmiu gropė
**** Pėitū Ošimas tarmie
**** Jorona tarmie 
** Okinavu kalba (沖縄語)
*** Kunigami tarmie (kėtēp – Šiaurės Okinavas)
*** Ie tarmie
*** Pėitū tarmie (kėtēp – Cėntrėnės Okinavas aba standartėnė okinavu)
**** Glabna tarmie
**** Šimajiri tarmie (anuos kalbėnē rīšē pėlnā nustatītė nie, bat ana priskėrama Pėitū tarmē vogol geuograpėnė prėncipa)
** Mijako kalba (宮古語)
*** Mijako tarmie
*** Ėrabu tarmie
** Jaejama kalba (八重山語) 
*** Išigaki tarmie
*** Iriomote tarmie
*** Taketomi tarmie
** Jonaguni kalba (与那国語)

Kateguorėjė:Kalbas
Kateguorėjė:Kalbū šeimīnas
Kašobu kalba

thumb|
**Kašōbu kālba, kašōbu** **ruoda** (kašobėškā: *kaszëbsczi jãzëk, pòmòrsczi jãzëk, kaszëbskò-słowińskô mòwa*; Lėnkėškā: *język kaszubski*) - vakarū slāvu kalbūm gropē prėklāusōntė kālba, katro rokōunās api 53 tūkst. prieteliu. Dėdliāusē ano rokōunās Lėnkėjuo, Puomerānėjės (Pomerānijas) vaivadėjuo (kašōbu ruoda: Pòmòrsczé wòjewództwò; lė̄nku ruoda: *Województwo pomorskie)*.

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Godu kalba

**Godu kalba** - () rītu slavu kalbu gropē prėklausontė kalba, katra rokoujas aple 5-6 mln. prieteliu. Dėdliausē ana rokoujamas Godėjuo. Kalba īr nīkstontė.

## Abėcelė
**Аа Бб Вв Гг Дд (Дж дж) (Дз дз) Ее Ёё Жж Зз Ii Йй Кк Лл Мм Нн Оо Пп Рр Сс Тт Уу Ўў Фф Хх Цц Чч Шш Ыы Ьь Ээ Юю Яя**

Čiesās gal būt nauduonama luotīnėška abėcelė (*лацінка*), katruos ī čeku, lėnku ė lietoviu kalbu rašta panašomo:

**Aa Bb Cc Ćć Čč Dd (Dž dž) (Dz dz) Ee Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Łł Mm Nn Ńń Oo Pp Rr Ss Śś Šš Tt Uu Ŭŭ Vv Yy Zz Źź Žž**

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Altajaus kalbas

**Altajous kalbas** - kalbū šeima, katra apėm daugeu nė 60 kalbū, katruom rokounas aple 250 mln. žmuoniū. Anuos paplėtosės nu Vėdoržeme jūras iki Centrėnės Azėjės ė Sibėra. Rīšis tarp tū kalbū ėšliek gėnčītėns, īr kalbėninkū katrėi neig Altajous kalbu gėmėnīstė.

Paprastā Altajous kalbuoms prėskėramas 3 kalbu šeimas – tiorku kalbas, monguolu kalbas ė tongūzu-mandžiūru kalbas. Dėdlė dalis kalbėninkū Altajous kalbuom prėskėr ė kuorėjėitiu ė japuonu kalbas, kai korie – da ė ainu kalba.

Kateguorėjė:Kalbū šeimas
Kėnu-tėbetėitiu kalbas

**Kėnu-tėbetėitiu kalbas** – kalbū šeima, katra sodar aple 250 Rītū Azėjuo vartuojamū kalbū. Vogol besėrokoujantiu skaitliu ta šeima nosėleid tik indėeuruopėitiu kalbuom. Dėdlės dalies tū kalbū savībė īr tuonā.

Ekspansėjės pruocesė kėnu-tėbetėitiu kalbu šeima sosėskaid i trės šakas:
* kėnu
* tėbetėitiu-mjanmu,
* Jenisiejous ostiaku 

## Klasėfėkacėjė
* Kėnu kalba (tuos tarmies dažnā laikuomas atskėruom kalbuom) ė anai artėma donganu kalba
* Tėbetėitiu-mjanmu kalbas (Tėbetėitiu-birmėitiu kalbas):
** Kamarupu (rokounamas Šiauries Rītu Indėjuo)
*** Kokiu-čėnu-nagu kalbas
*** Abuoriu-mėriu-daflu kalbas
*** Buodu, garu kalbas 
** Hėmalaju
*** Mahu-kėrantiu kalbas (ėskaitont nevaru ė magaru kalbas)
*** tibetėitiu-kinaūru kalbas (ėskaitont tėbetėitiu ė lepčiu kalbas)
** Kiangu (tangotu) kalba
** Kačinu kalba
** Luolu, mjanmu ė nasiu kalba
** Kajinu kalbas (karenu kalbas)
** Baju kalba

Kateguorėjė:Kėnu-tėbetėitiu kalbas
Kateguorėjė:Kalbū šeimas
Čiokčiu kalba

**Čiokčiu kalba** (čiokčėškā - *лыгъоравэтлъан йилйил*) čiokčiu-kamčiadalu kalbuoms prėklausontė kalba, katra dėdliausē rokoujamas Čiokčiu autuonuomėnie apīgarduo, Sėbėrė, Rosėjuo.

## Raštos
Lėgė 1931 m., Čiokčiu kalba natoriejė ofėcialaus rašta. Anou tās metās lotīnėškuom raidiem apraše Vladimirs Bogorazos.

1937 m., bova pritaikinta kėrėlica čiokčio kalbā, katra tebier nauduojama lėgė šiuos dėinuos.

## Nouruodas
* Www.Ethnologue.Com
* Čiokčiu tėnklopės

Kateguorėjė:Čiokčiu-kamčiadalu kalbas‎
Juotvingiu kalba

**Juotvingiu kalba** - vėina ėš baltu kalbu, katra jau īr ėšnīkosė, ana ruokavas juotvingē. Artėmiausia juotvingiu kalbā bova lietoviu ė prūsu kalbas.

## Nūruodas i juotvingēškus poslapius
* Virdainas - J. Puoškas Juotvingiu kalbas žuodīnielis

Kateguorėjė:Baltu kalbas
Koršiu kalba

**Koršiu kalba** - vėina ėš baltu kalbu, katra jau īr ont ėšnīkėma rėbuos. 

**Senuojė koršiu kalba** rokavas koršē, katrus par čėsa asėmėliava žemaitē ė latvē. 

Par ėlga čėsa ėšlėka tėk maža dalės koršio, katrū dėdliuojė dalės gīvena pri pat Baltėjės jūras, sosėkformava **Naujuojė koršiu kalba** Lėka vuos kelė prietelē (dėdliuojė anū dalės gėven Vuokėitėjuo), katrie gal rokoutėis naujuoja koršiu kalba. 

## Basėrokoujontiu skaitlios

Kateguorėjė:Baltu kalbas
Galindu kalba

**Galindu kalba** - vėina ėš baltu kalbu, katra jau īr ėšnīkosė. Nier ėšlėkosio rašta aba koukiu kėtu magtīngo kalbuos šaltėniu.

Kateguorėjė:Baltu kalbas
Kuoriaku kalba

**Kuoriaku kalba** (kuoriakėškā- нымылан) čiokčiu-kamčiadalu kalbuoms prėklausontė kalba, katra dėdliausē rokoujas kuoriakā, katrie gīven rītu Sėbėrė, Rosėjuo.

## Raštos
Naudo modėfėkouta kėrėlėca.

## Nūruodas
*Www.Ethnologue.Com
Katalans

**Katalans** () īr miests pėitrītiu Brazilijuo.

## Nūruodas

* http://www.catalao.go.gov.br 
* http://www.guiacatalao.com.br


Image:Museu Catalão 2.jpg
Image:Patio Mitsubishi.jpg


Image:Catalão2.JPG
Image:Represa Monsenhor Souza 1.jpg


Image:Represa Catalão 1.JPG
Image:Igreja Dom Bosco.jpg


Image:Lazer em Catalão.jpg
Image:Represa Monsenhor Souza 2.jpg


Kateguorėjė:Brazilėjės miestā
Hilarė Klėntuon

right|miniatiūra|200px|Hillary Rodham Clinton
**Hillary Rodham Clinton** (mergautėne pavardie *Hillary Diane Rodham*, g. 1947 m. spalė 26 d., Čėkaguo, Ėlėnojou) – magtīnga JAV puolėtėke, senatuore ėš Niujorka valstėjės, vėina ėš 2008 m. JAV prezidėnta rėnkėma kandėdatiu. 

Anous vīras īr 42-asės JAV prezidėnts Viljams Klintuons, Hillary bova pirmuojė šalėis ledi nu 1993 lėgė 2001 metu. Demokratu partėjuos narie vagol specialībė īr tėisėnīnke.

Kateguorėjė:JAV puolitėkā
Al Gore

miniatiūra|150px|Al Gore 2006 m.
**Al Gore** (truopnos vards: **Albert Arnold Gore, Jr.**, g. 1948 m. kuova 31 d.) - bovės 45-asės JAV vėceprezidėnts, 2007 m. Nuobele taikuos premėjės laureats (diel aktīviuos vėikluos keravuojont gamta). 

Kateguorėjė:JAV puolitėkā
Smalėninku seniūnėjė

**Smalėninku seniūnėjė** () īr Jorbarka rajuona seniūnėjė, asontė Jorbarka rajuona cėntrė. Cėntros īr Smalėninkā.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Smalėninkā
*Smalėninku kaims – 440 gīv.
*Vėdkėimės – 356 gīv.

### Kėtas suodas

*Antšventē – 40 gīv.
*Endriuošē – 81 gīv.
*Kazėkienā – 48 gīv.
*Naudvaris – 5 gīv.
*Tetervėnė – 5 gīv.
*Ožbalē – 11 gīv.
*Ožtėltē – 11 gīv.
*Vėlktakės – 2 gīv.


## Nūruodas
*Aple seniūnėjė (lietoviu kalbuo).
Sėbėrs

thumb|250px|Sėbėra kraštuovaizdis
**Sėbėrs** (rusų k. *Сибирь*) - Rosėjės regėjuons, esontės valstībės šiaurės rītūs, pluots aple 676 000 km². Sėbėrė vīraun žemīnėnis klimats. 

## Istuorėjė
Pėrmuojė lėika rašītėniūs šalteniūs Sėbėra ožvadėnėms mėnavuojams XIII o., ožvadėnėma kėlėms nier aiškos. XVI o. Sėbėrs pajūngts pri Rosėjės, terituorėjės isavėnėms ožsītesė kelės omžios.

Kateguorėjė:Rosėjė
Aliotuoriu kalba

**Aliotuoriu kalba** čiokčiu-kamčiadalu kalbuoms prėklausontė kalba, katra dėdliausē rokoujamas Kamčetkas posesalie, Sėbėrė, Rosėjuo.
Kalba grētā nīks, ana rokoujas (vagol 2002 m. Rosėjės prieteliu sorašīma doumenis) tėk 40 prieteliu. 

## Nouruodas
*Ethnologue
*Aliotuorē: bibliograpėnės gėds
*Aliotuorē
*Aliotuoriu kalba
Naudvarės (Jorbarks)

**Naudvarės** () - Jorbarka rajuonė, Smalėninku seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Tetervėnė (Jorbarks)

**Tetervėnė** () - Jorbarka rajuonė, Smalėninku seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.

Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
XIII Euruopas futbuola čempijuonats

**XIII Euruopas vīrū futbuola čempijuonats** (trumpiau *Euro 2008*) - Euruopas čempijuonats, katros vīka 2008 m. bėrželė 7-bėrželė 29 d. dėinuom Austrėjuo ė Šveicarėjuo. Tas īr ontros Euruopas čempijuonats, katros vīka dvėjūs šalīs. Laimietojās patapa Ėspanėjės kuomanda.

## Dalīvē

**A gropė**:
#  Portugalėjė
#  Torkėjė
#  Čekėjė
#  Šveicarėjė

**B gropė**:
#  Kroatėjė
#  Vuokītėjė
#  Lėnkėjė
#  Austrėjė

**C gropė**:

#  Olandėjė
#  Italėjė
#  Romonėjė
#  Prancūzėjė

**D gropė**:

#  Ėspanėjė
#  Rosėjė
#  Švedėjė
#  Graikėjė

## Ketvėrtfėnalis

*  Portugalėjė -  Vuokītėjė **2-3**
*  Kroatėjė -  **1-1 (1-3)**
*  Olandėjė -  Rosėjė **1-3**
*  Ėspanėjė -  Italėjė **0-0 (4-2)**

## Posfėnalis

*  Vuokītėjė -  Torkėjė **3-2**
*  Rosėjė -  Ėspanėjė **0-3**

## Fėnals
*  Vuokītėjė -  Ėspanėjė **0-1**

## Nūruodas

* UEFA informacėjė

Kateguorėjė:Fotbuols
Bioteknuoluogėjė

**Bioteknuoluogėjė** - muoksla krīptės, sojongontė biologėjės ė teknėkas galėmibės. Bioluogėniu sėstemo panauduojėms ėvairiuos gīvenėma srėtīs. 

Termėns ėšplėta XX omžiaus ontruojuo posie, bat pavīzdiou toukie proucesā, kāp dounas kepėms, rūgštiu torontiu pėina pruodokto gamība, fermėntėniu sūriu ė vīna darīms, naudoujamė dėdlē senā.

## Panauduojėms

**Rūšīs, katruos īr panauduojamas yra taikomos bioteknuoluogėjės:**
* Farmacėjė;
* Medėcėna;
* Lengvuojė dėrbība;
* Maista dėrbība;
* Gīvolėninkėjė;
* Augalėninkėjė;
* Žemdėrbīstė;
* Miškėninkīstė;
* Dekoratīvė̄nė suodėninkīstė;
* Aplėnkuos apsauga;
* Kara dėrbība.

Kateguorėjė:Muokslos