open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gardėna srėtės

**Gardėna srėtės** - Baltarosėjės srėtės šalėis vakarūs, robežiounas so Lietova.

## Dėdliausė miestā
* Gardėns – 314,8 tūkst. gīv.
* Līda – 98,2 tūkst. gīv.
* Sluonėms – 51,6 tūkst. gīv.
* Vuolkuovīsks – 46,8 tūkst. gīv.
* Smorgānīs – 36,7 tūkst. gīv.
* Naugardoks – 30,8 tūkst. gīv.
* Kuorelėtē – 30,0 tūkst. gīv.
* Muostā – 17,4 tūkst. gīv.
* Ščiočėns – 16,0 tūkst. gīv.
* Ašmena – 14,9 tūkst. gīv.

## Administracėnis dalėnėms
Srėtės ėšdalīnta i 17 rajuonu:

Kateguorėjė:Baltarosėjės srėtis
Guomėlė srėtės

**Guomele srėtės** īr Baltarosėjės srėtės šalėis pėitrītiūs. Rītūs robežiounas so Rosėjė, vuo pėitūs so Okraina.

## Dėdliausė miestā
* Guomelis – 481,2 tūkst. gīv.
* Muozīrios – 111,8 tūkst. gīv.
* Žluobėns – 72,8 tūkst. gīv.
* Svetluoguorsks – 71,7 tūkst. gīv.
* Rečėca – 66,2 tūkst. gīv.
* Kalėnkuovėtē – 37,9 tūkst. gīv.
* Ruogačevs – 34,7 tūkst. gīv.
* Duobrošos – 19,3 tūkst. gīv.
* Žėtkuovėtē – 16,9 tūkst. gīv.
* Chuoėnikā – 14,2 tūkst. gīv.

Kateguorėjė:Baltarosėjės srėtis
Minska srėtės

**Minska srėtės** (balt. *Мінская вобласць*, rus. *Минская область*) - dėdliause ė daugiause žmuoniū torėntė Baltarosėjės, srėtės īr šalėis vėdoriė.

Kateguorėjė:Baltarosėjės srėtis
Magėliuova srėtės

**Magėliuova srėtės** - Baltarosėjės srėtės šalėis vėdore rītūs.

## Dėdliausė miestā
* Magėliuovs – 365,1 tūkst. gīv.
* Babroisks – 220,8 tūkst. gīv.
* Asėpuovėtā – 34,7 tūkst. gīv.
* Huorkā – 34,0 tūkst. gīv.
* Krīčavs – 28,2 tūkst. gīv.
* Bīchavs – 17,3 tūkst. gīv.
* Kasciokuovėtā – 16,1 tūkst. gīv.
* Klėmavėtā – 16,0 tūkst. gīv.
* Škluovs – 15,9 tūkst. gīv.

Kateguorėjė:Baltarosėjės srėtis
Vėtebska srėtės

**Vėtebska srėtės** (*balt. - Віцебская вобласць, ros. - Витебская область*) - Baltarosėjės srėtės šalėis šiaurie. Srėtės apjem 19,4 pruoc. Baltarosėjės terėtuorėjės.

## Admėnėstracėnės skėrstīms
Vėtebska srėtės sodalinta i 21 rajuona:

Kateguorėjė:Vėtebska srėtės
Gīdītuos

**Gīdītuos** o **medėks** () īr prietelis, besėvertiantės gīdėma praktėka. Gīdītuoje darbs īr gīdėtė žmuonis ė atlėktė lėgu plėtėma prevencėjė.

Kateguorėjė:Pruofesėjės
Aktuorios

[thumb|250px|Do aktuorē [Tētros|tētra spektaklie]]
**Aktuorios** () – tētra spektakliu, kėna, televizėjės fėlmu vaidmenū atlėkies, vaidėntuos.

Žmuogos ėšmuokīts vaidintė, ėšēt i scena ė panauduodams dekoracėjės, švėisas, sava žuodēs, mimiko, jodesēs ė veiksmās atkor literatūrėnem veikalė dramuo, komedėjuo, tragedėjuo ė t.t.) rašītuojė pavaizdouta čiesa nutėkėmus. Asmenis, korėi tou vėskou sugeb padarītė autentėškā ėr itėkėnamā īr laikuomė talėntingās aktuorēs.

Mena srėtis, katruo aktuorios dėrb, apėbriež anuo veikla. Ta gal būtė fėktīviu o tėkrū asmenībiu vaizdavėms, nauduojontės gestās, mėmėka ė kalba, atvaizdounont situacėjės nauduojont pamėniets ė kėtas ėšraiškas prīmuonės.

* 
* 

Kateguorėjė:Pruofesėjės
Kateguorėjė:Aktuorē
Šomėlėna rajuons

**Šomėlėna rajuons** Vėtebska srėtėis rajuons, esontės srėtėis vėdorie. Pluots 1700 km². 

## Dėdliausės gīvenvėites
*Šomėlėns - 7,5 tūkst. gīv. 
*Uobuolės - 3,1 tūkst. gīv.

Kateguorėjė:Vėtebska srėtėis rajuonā
Šomėlėns

**Šomėlėns** - Baltarosėjės miests, esontės Vėtebska srėtie, Šomėlėna rajuonė. Šomėlėna rajuona centros. Anam gīven 7,5 tūkst. žmuoniū. 

Kateguorėjė:Vėtebska srėtėis gīvenvėitės
Šarkuovščėnas rajuons

**Šarkuovščėnas rajuons** Vėtebska srėtėis rajuons, esontės srėtėis vėdore vakarūs. Pluots 1100 km². Rajuonė gīven 21,4 tūkst. žmuoniū.

## Dėdliausės gīvenvėites
*Šarkuovščėna 

Kateguorėjė:Vėtebska srėtėis rajuonā
Uošatiū rajuons

**Uošatiū rajuons** Vėtebska srėtėis rajuons, esontės srėtėis vėdorie. Pluots 2720 km². Rajuonė gīven aple 19,1 tūkst. prieteliū. 

## Dėdliausės gīvenvėites
*Uošates - 5,8 tūkst. gīv.

Kateguorėjė:Vėtebska srėtėis rajuonā
Bešenkuoėtē

**Bešenkuoėtē** - Baltarosėjės miests, esontės Vėtebska srėtie, Bešenkuoėtiū rajuonė. Bešenkuoėtiū rajuona centros. Anam gīven 8,2 tūkst. žmuoniū. 

Miestalie, šalėp Daugovuos opės, īr ousts.

Kateguorėjė:Vėtebska srėtėis gīvenvėitės
Vėtebska rajuons

**Vėtebska rajuons** Vėtebska srėtėis rajuons, esontės srėtėis šiaurės rītūs. Pluots 2800 km². Rajuonė gīven aple 42 tūkst. žmuoniū (skaitiounant ba Vėtebska). 

## Dėdliausės gīvenvėites
* Vėtebsks

Kateguorėjė:Vėtebska srėtėis rajuonā
Saugas

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo, anuos centros. Anuo gīven 945 žmuonis.

Kaimalie nu 1947 m. vėik vākū gluobas namā. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Vilkītē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 901 žmuogos.

Čė īr evangelėkū lioteruonū senuosēs kapėnes. 

Nu 1990 m. šalėp kaimalė, vakarėnem anuo šmuomė kasama napta. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Šėlėninkā (Saugas)

**Šėlėninkā** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 23 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Saugū seniūnėjė

**Saugū seniūnėjė** () - seniūnėjė Šėlotės rajuona šiaurie, centros - Saugas. 

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Saugas – 945 gīv.
*Vilkītē – 901 gīv.
*Petrelē – 233 gīv.
*Kokuorā – 225 gīv.
*Sakūtėlē – 209 gīv.
*Žemaitkėimis – 165 gīv.
*Traksėdē (kaima dalės) – 141 gīv.
*Čiūtelē – 126 gīv.
*Lankopē – 124 gīv.
*Lapīnā – 108 gīv.

## Kėtas suodnas
*Āsienā – 91 gīv.
*Alka – 75 gīv.
*Barvā – 63 gīv.
*Bagiedē – 16 gīv.
*Bercėškė – 90 gīv.
*Brožā – 43 gīv.
*Bondalā – 13 gīv.
*Dėiglē – 16 gīv.
*Grīnātē – 19 gīv.
*Gromblē – 8 gīv.
*Kebelē – 37 gīv.
*Lapalē – 53 gīv.
*Lašā – 23 gīv.
*Laugalē 
*Mantvīdā – 78 gīv.
*Medalē – 21 gīv.
*Miestalē – 77 gīv.
*Nuorkātē – 18 gīv.
*Pangėrē – 11 gīv.
*Rodīnā – 28 gīv.
*Sakūtē (kaima dalės) – 19 gīv.
*Stankātē – 52 gīv.
*Stuonātē – 6 gīv.
*Šėlėninkā – 23 gīv.
*Vėlkmedē (Vėlkuomedis) – 92 gīv.
*Vītolē – 55 gīv.

## Nūroudas
*Seniūnėjės ėnfuormacėjė

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Bešenkuoėtiū rajuons

**Bešenkuoėtiū rajuons** (*balt. - Бешанко́віцкі раё́н*) Vėtebska srėtėis rajuons, esontės srėtėis vėdorie. Rajuonė gīven aple 21,4 tūkst. žmuoniū (2006). 

## Geuopgrapėjė
Rajuonė īr aple 50 ežerū. 

## Dėdliausės gīvenvėites
*Bešenkuoėtē - 8,0 tūkst. gīv. (2009)

Kateguorėjė:Vėtebska srėtėis rajuonā
Žemaitkėimis (Saugas)

**Žemaitkėimis** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 165 žmuonis.

Lėgė 1945 m. čė vėike liuoso pagrīndu renkama gaisrėninkū draugėjė, katrā vaduovava ūkėninks Schnellenkamp Fritz. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Čiūtelē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 126 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Aisienā (Šėlotė)

**Āsienā** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Saugū seniūnėjuo. Anuo gīven 91 žmuogos.

Pėrmuojė lėika pamėnavuots 1540 m., kāp Aise. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kintū seniūnėjė

**Kintū seniūnėjė** () - seniūnėjė Šėlotės rajuona šiaurės vakarūs, centros - Kintā. 

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Kintā – 833 gīv.
*Sakotē – 186 gīv.
*Ougalē – 186 gīv.
*Ventė – 164 gīv.
*Stankėškē – 118 gīv.

## Kėtas suodnas
*Aukštomalā (Aukštomalė) – 3 gīv.
*Blīmacē – 28 gīv.
*Bluožē – 17 gīv.
*Bondalā (kaima dalės) – 5 gīv.
*Kalvėškē – 5 gīv.
*Kiuošē – 28 gīv.
*Kėškē – 96 gīv.
*Lamsuotē – 38 gīv.
*Lonkopē (kaima dalės, katruo īr 6 suodnas) – 13 gīv.
*Minėjė (Mingė) – 46 gīv.
*Muockē – 67 gīv.
*Moižė – 34 gīv.
*Paurā – 4 gīv.
*Puovėlā – 48 gīv.
*Prīcmā – 68 gīv.
*Raudē – 12 gīv.
*Rūgalē – 30 gīv.
*Suvernā – 52 gīv.
*Šīša (kaima dalės) – 18 gīv.
*Šīšgėrē – 56 gīv.
*Štormā – 41 gīv.
*Vabalā – 15 gīv.
*Žīnē – 45 gīv.

## Nūroudas
*Kintū seniūnėjės poslapis
*Seniūnėjės tėnklopės

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Sakotē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Kintū seniūnėjuo. Anuo gīven 186 žmuonis.

Īr 1886 m. statīts tėlts.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Aviacėjė

Aviacėjė (nu ) – skraidīms nauduojontėis uorlaivēs (lėktovās, sraigtasparnēs, sklondītovās, aeruostatās) ė veikluos srėtis, apėmontė tuokiū prīmuoniu pruojektavėma, kuonstravėma, gamība, skraidīmą. Aviacėjė tēp pat kartās vadėnamė uora laivīnā. 

Aviacėjė īr skėrstuoma i karėne, spuortėne ė cėvėlėne, tēpuogė kartās ėšskėrama robežious apsauguos, puolėcėjės aviacėjė.

Aviacėjė
C (rēšk)

**C** gal rēkštė:
* Luotīnu abecielės raidė - C
* Kemėne onglėis (**Carbonium**) elementa sėmbuolis
* Ruomienėška skaitliu 100 (C)
* Pruogramavėma kalbas C, C++, C#
* Vėtamėns C
* Elektras krūve vėineta koluona santrompa (C)
* Temperatūras mieravėma vėinetos Celsėjous laipsnios (°C)
* Cėtuozėna santrompa (C).
Ubuntu

220px|thumb|right|Ubuntu 11.10 (Oneiric Ocelot)
**Ubuntu** īr Linux dėstrėbocėjė.

* www.ubuntu.com
* ėnstalioutė ubuntu
Uora pajiegas

[thumb|[Lietovuos karėnės uoro pajiegas|Lietovuos karėniu uora pajiegu štabs]]
**Karėnės uora pajiegas** – gėnkloutuoju pajiegu rūšis, katruos pagrėndėnė oždoutis – atlėktė vainas veiksmos uorė. I anuos sodieti paprastā ėēn naikėntovā, buombuonešē, transpuorta liektovā ė kėti uorlaivē. Kai kor karėnies uora pajiegas tēp pat atsaka ož uoperacėjės kuosmuosė, balėstėnės raketas ė prīšliektovėne gīnība.

Ne vėsa kara aviacėjė prėskėrama karėniems uora pajieguoms: kartās sava aviacėje tor ė sausomuos kariuomenė ė kara laivīns.

Kateguorėjė:Karėnė aviacėjė
Q

**Q**, **q** - septīnioulėkta luotīnu abecielės raidė. Žemaitiu kalbuo ana nevartuojama.

Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
X

**X**, **x** - dvėdešėmt ketvėrta luotīnu abecielės raidė. Žemaitiu kalbuo ana nevartuojama.

Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Y

**Y**, **y** - dvėdešėmt penkta luotīnu abecielės raidė. Ana žemaitiu kalbuo nenauduojama.

Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Uorgazmos

**Uorgazmos** - (graikū k. *orgao* – degtė aistra) – dėdle maluonoma jotėms, katras atsėrond vīkstont, aba ēnont i pabinga seksoalėnē soėitē, aba kėtuokiuos lītėnės ėškruovas čieso. 

Uorgazmos īr lītėne stėmolēvėma rezoltats, katras tor psėkuoluogėnė, emuocėnė ė pėzėuologėnė (ejakolēcėjė, uodas paraudėms ė navalėngė raumenu sosėtraukėmā lītėniu uorganū šmuotė) pagrīnda.

Kateguorėjė:Gausėnėmasės
Žemaitiu Naumiestė seniūnėjė

**Žemaitiū Naumiestė seniūnėjė** () - seniūnėjė Šėlotės rajuona vėdorė rītūs, cėntros - Žemaitiu Naumiestis. 

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Žemaitiu Naumiestis – 1716 gīv.
*Degotē – 578 gīv.
*Sogėntā – 204 gīv.
*Vanagē – 181 gīv.
*Kadagėškē – 158 gīv.
*Cėparē – 141 gīv.
*Palendrē – 126 gīv.
*Koliešā – 122 gīv.

## Kėtas suodnas
*Bruokuorē – 11 gīv.
*Bodrėkā – 36 gīv.
*Boikėškė – 41 gīv.
*Diekėntā – 2 gīv.
*Galnė (kaima dalės) – 31 gīv.
*Grīgalėškė – 58 gīv.
*Joudē – 66 gīv.
*Kalėninkā – 2 gīv.
*Kalnojā – 22 gīv.
*Klebuonā – 11 gīv.
*Laugalē – 37 gīv.
*Makē – 40 gīv.
*Mėdverē – 47 gīv.
*Pašostē (kaima dalės) – 7 gīv.
*Pauparē – 17 gīv.
*Pažaliuojė – 10 gīv.
*Raugelē – 10 gīv.
*Rėmžentē – 64 gīv.
*Snokalē – 1 gīv.
*Spētē – 14 gīv.
*Šepotātē – 7 gīv.
*Šiaudvėitē – 38 gīv.
*Tūmelē – 20 gīv.
*Ožšostis – 7 gīv.
*Vātkātē – 16 gīv.
*Venckā – 20 gīv.
*Žalpē – 47 gīv.
*Žiuogātē – 46 gīv.

## Nūroudas
* Seniūnėjės poslapis

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Vainuota seniūnėjė

**Vainuota seniūnėjė** () - seniūnėjė Šėlotės rajuona rītūs, centros - Vainuots. 

## Dėdliausės gīvenvėitės
* Vainuots – 993 gīv.
* Bėkavienā – 511 gīv.
* Baltē – 398 gīv.
* Guorānē – 335 gīv.

## Kėtas suodnas
* Aušbėkavis – 77 gīv.
* Boikėškė (kaima dalės) – 6 gīv.
* Dargėškė – 28 gīv.
* Galnė – 33 gīv.
* Gėrėninkā – 57 gīv.
* Kėvīlē – 93 gīv.
* Lapkasė̄s (Lapkasė) – 9 gīv.
* Lazdounienā – 97 gīv.
* Lolītis (Lolītė, Paluolītis) – 54 gīv.
* Pajūrėškē (Pajūrėškė) – 31 gīv.
* Pauparē (kaima dalės) – 22 gīv.
* Skėržemė – 46 gīv.

## Nūroudas
* Poslapis aple Vainuota seniūnėjė

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Osienū seniūnėjė

**Osienū seniūnėjė** () - seniūnėjė Šėlotės rajuona pėitūs, centros - Osienā. 

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Osienā – 731 gīv.
*Žemaitkėimis – 292 gīv.
*Kavuolē – 99 gīv.

## Kėtas suodnas
*Antlētē – 5 gīv.
*Aužkīkē – 21 gīv.
*Diekėntielē – 1 gīv.
*Galzduonā – 84 gīv.
*Kalnojā (kaima dalės) – 21 gīv.
*Karcevėškē – 8 gīv.
*Kūgelē (kaima dalės) – 0 gīv.
*Mėišlaukē – 24 gīv.
*Naujapėivē – 81 gīv.
*Naustremenā – 6 gīv.
*Rėizgē – 41 gīv.
*Stremenē – 30 gīv.
*Svarātkėimis – 32 gīv.
*Uostėškē – 15 gīv.
*Ožpelkē – 15 gīv.
*Veržėninkā (Vėržėninkā) – 0 gīv.
*Žardvėitē – 0 gīv.

## Nūroudas
*Seniūnėjės ėnfuormacėjė

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Osienā

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo, anuos centros. Anuo gīven 731 žmuogos.

Pėmuojė lėika Osienā pamėnavuotė 1722 metās.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Ontleitē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Karls Bencos

thumb|200px|Karls Bencos
**Karls Frīdrėks Bencos** (*Karl Friedrich Benz*; 1844 m. lapkristė 25 d. - 1929 m. balondė 4 d.) – vuokītiu mechanėks ė ėšradies, XIX o. pabaiguo, kāp ė G. Daimleris, sokūrė autuomuobėli ė 1886 m. sausė 29 d. ožpatentava sava ėšradėma.

1883 m. Manheimė ans ėkūrė pramuonėniu varėkliu gamības kuompanėje „Benz & Co.“. 

## Nurnodas
* Automuseum Dr. Carl Benz, Ladenburg (Heidelberg)
* Bertha Benz Memorial Route


Image:Werkstatt Carl Benz.png|Carl Benz‘ workshop in Mannheim/Germany
Image:Benz Patent Motorwagen (replica) IMG 0850.jpg|Replica of the Benz Patent Motorwagen built in 1885
Image:Benz Patent Motorwagen Engine.jpg|Engine of the Benz Patent Motorwagen
Image:Karl Benz Führerschein.jpg|The world’s first drivers‘ licence, issued to Carl Benz on August 1, 1888 
Image:Automuseum Dr Carl Benz.jpg|Automuseum Dr. Carl Benz in Ladenburg/Germany
Image:Patentmotorwagen mit Karl und Bertha Benz.jpg|Carl and Bertha Benz
Image:berthabenzmemorialrouteschild.jpg|Official sign of Bertha Benz Memorial Route, commemorating the world's first long distance journey with a Benz Patent Motorwagen in 1888 
Image:WslErsteTanke.jpg|The World’s first Filling-Station, the City Pharmacy in Wiesloch/Germany 


Kateguorėjė:Ėšradiejē
Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis
Kavuolē (Šėlotė)

**Kavuolē** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Osienū seniūnėjuo. Anuo gīven 99 žmuonis.

Kavuoliū kapėnies īr 1000 metū senoma oužuols. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Degotē (Šėlotė)

**Degotē** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 578 žmuonis.

## Istuorėjė
Degotē mėnavuojamė nu XVIII o. pradiuos. 1792 m. gegožė 15 d. sotėiktas Magdeborga tėisės ė herbs. 1909 m. pradėjė dėrbtė pėrmuojė muokīkla.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Sogėntā

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 204 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Geuometrėjė

[thumb|right|Geeuometrėjės fėgūru lentielė (Vėsuotėnė encėkluopedėjė , [1728 m.)]]
**Geuometrėjė** () – matematėkas dalis, tėrontė erdvėnios rīšios. Diel praktėne panauduojėma, geuometrėjė bova vėina pėrmūjū matematėkas šakū.

Euklėds Aleksandrėitis bova pėrmasis žmuogos, apėbriežės aksiuomatėka. Praiejos tūkstontmetiou, atsėrada analėtėnė geuometrėjė, katruo ivesta kouordėnatiu sėstema, a taškā vaizdoujamė kāp skaitliu puora o trejets.
Koliešā

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 122 žmuonis.

Koliešūs īr trīs daugiabotē nomā ė trīlėka suodnu. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Naujuojė Kairie 95

**Naujuojė Kairie 95** (NK95) - 2007 m. Lietovuo sosėkūris kairiūju jodiejėms, katros kel tėksla „kortė alternatīvė puolitėka“. Vėins pagrėndiniu NK95 jodiejėma ideologa īr pilosups Andrius Bielskis. Jodiejėms paskelbė 45 teziu manifesta, katramė tegiamas socialiniė teisėngoma, tuolerancėjės, nuovatorėškoma, līgībės, kuovuos prīš diskrimėnacėjė, sekuliarėzma idiejės. Naujuojė kairie jong muodernios intelektoalus ė švėitiejus, tokios kāp Jolanta Aidukaitė, Rasa Baločkaitė, Andrius Bielskis, Martynas Budraitis, Linas Eriksonas, Aušra Pažėraitė, Nida Vasiliauskaitė.

## Nūruodas
*Oficēlė svetainė

Kateguorėjė:Lietovuos puolitėka
Mėdverē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Anuo gīven 47 žmuonis.

Šalėp kaimalė īr nadėdles evangelėkū lioteruonū kapėnės. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Raugelē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo, ož 24 km nu Šėlotės. Anuo gīven 10 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Pauparē (Šėlotė)

**Pauparē** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota ė Žemaitiu Naumieste seniūnėjuos. Anuo gīven 17 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Bruokuorē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Žemaitiu Naumieste seniūnėjuo. Bruokuoriūs gīven vėinioulėka žmuoniū.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Vainuots

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo, anuos centros. Anuo gīven 993 žmuonis.

## Istuorėjė
Pėrmuojė lėika miestalės ė Vainuota dvars pamėnavuots 1506 m. 1606 m. pastatīta medėnė bažnīčė ė šalėp anuos istėigta parapėnė muokīkla. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Bėkavienā

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo. Anuo gīven 511 žmuoniū.

Nu 1996 miestalie ēn vėsuos Lietovuos kapėlėjū festėvalės. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kėvīlē (Šėlotė)

**Kėvīlē** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo. Anuo gīven 93 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Lapkasės (Šėlotė)

**Lapkasė̄s** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Vainuota seniūnėjuo. Anuo gīven 9 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Vruoclavs

**Vruoclavs** () īr miests pėitvakariu Lėnkėjuo, pri Uodras opės. Žemotėnės Sėlėzėjės suostėnė. 634 tūkst. gīventuoju (2014 m.).


Abruozdielis:Vroclavas2.JPG|Smailė
Abruozdielis:Vroclavas1.JPG|Vruoclava sens miests
Abruozdielis:Vroclavas3.JPG|Uodras opė
File:Wratislauia Breßlaw Breslau 17.Jh.jpg|Breslau


Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Žāks Širāks

200px|right
**Žāks Šėrāks** (**Jacques Chirac**; g. 1932 m. lapkristė 29 d.) īr prancūzu puolitėks, katras 1995 – 2007 metās ieje Prancūzėjės prezėdenta parėigas.

Širāks, Žāks
Šviekšnas seniūnėjė

**Šviekšnas seniūnėjė** () - seniūnėjė Šėlotės rajuona šiaurie, cėntros - Šviekšna. 

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Šviekšna – 2053 gīv.
*Ėnkaklē – 507 gīv.
*Vėlkū Komps – 123 gīv.

## Kėtas suodnas
*Alsēkas – 31 gīv.
*Bombolėškė – 17 gīv.
*Drebolē – 46 gīv.
*Gedėkā – 35 gīv.
*Gedmėnātē – 48 gīv.
*Ėlgbrastė – 8 gīv.
*Juokšā – 2 gīv.
*Juomontā – 53 gīv.
*Juonelē – 11 gīv.
*Juonėkā – 63 gīv.
*Jorgātē – 35 gīv.
*Jorėzdėka – 14 gīv.
*Jorkātē – 59 gīv.
*Jorkėškė – 25 gīv.
*Kalkėškė – 26 gīv.
*Kalnalės – 27 gīv.
*Kantātē – 55 gīv.
*Labatmedis – 15 gīv.
*Lekē – 1 gīv.
*Lekėškė – 7 gīv.
*Nautėltė – 6 gīv.
*Nėkielā – 24 gīv.
*Uoželē – 13 gīv.
*Padobrėnā – 8 gīv.
*Pātē – 9 gīv.
*Papjaunīs – 14 gīv.
*Paulātē – 34 gīv.
*Pavėlnotės – 48 gīv.
*Pelkopės – 12 gīv.
*Pjauluokē – 21 gīv.
*Razmā – 5 gīv.
*Slabada – 4 gīv.
*Stankėškē – 32 gīv.
*Stemplės – 99 gīv.
*Stėrpēkas – 39 gīv.
*Surėnkėškē – 34 gīv.
*Šiaulē – 30 gīv.
*Šėlėninkā – 9 gīv.
*Šiūparē – 5 gīv.
*Šnīpšlē – 11 gīv.
*Tvaskotē – 50 gīv.
*Ožlaukės – 54 gīv.
*Varnėškē – 12 gīv.
*Vėlkiens I – 93 gīv.
*Vėlkiens II – 4 gīv.
*Vėlkiens III – 1 gīv.
*Vėrkītā – 47 gīv.
*Žagatporvē – 43 gīv.
*Žāsītē – 22 gīv.
*Žiuogā – 10 gīv.

## Nūroudas
*Seniūnėjės ėnfuormacėjė

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Alsēkas

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 31 žmuogos.

## Istuorėjė
Alsēkū kaimalės (*služba Olseykiow*) mėnavuojams 1695 Šviekšnas dvara ėnventuoriou. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Ėnkaklē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 507 žmuonis.

## Istuorėjė
Pėrmuojė lėika Ėnkaklē pamėnavuotė 1695 m. bėrželė 24 d.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Vėlkū Komps

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 123 žmuonis.

## Istuorėjė
Vagol ėškasenas kapėnīnė, žmuonės čė gīvena nu IV omžiaus. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Drebolē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 46 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Gedėkā

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 35 žmuonis.

## Istuorėjė
Gedėkā mėnavuojamė 1695 m. Šviekšnas dvara ėnventuoriou, ton čieso kaimalie gīvena 7 šėimas. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Gedmėnātē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 48 žmuonis. 

Īr senas kapėnės, bovose dvara suodnū lėkotē. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Ėlgbrastė

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 8 žmuonis.

## Istuorėjė
1945 m. siejės 4 d. partėzanā nošuovė 3 strėbos ė vėina mėlėcėjės darboutoja. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Al Jazeera

**Al Jazeera** (arabėškā: الجزيرة, al-ğazīrä, tarėms vagol IPA [al.dʒaˈziː.ra]), īr terptautėnės televėzėjės translioutuos, ikorts 1996 metās. Žuodis* Al Jazeera* rėišk *sala*. Televėzėjės centros īr Duohuo, Katarė. Pruogramas transliounamas arabū ė onglū kalbuom. 

## Tinkls
Al Jazeera tor kelės tėkslėnios televėzėjės kanalos. 2007 m. pradiou vėikė ton kanalā:

* ***Al Jazeera***





* ***[[Al Jazeera Sports]]***

























* ***[[Al Jazeera Mobasher]]''' (dar žėnuoms, kāp Al Jazeera Live)''
<dl><dd><div width="100%">

</div>
</dd></dl>

* ***Al Jazeera Children's Channel** (dar žėnuoms, kāp JCC)''
<dl><dd><div width="100%">

</div>
</dd></dl>

* ***[[Al Jazeera English]]***
<dl><dd><div width="100%">

</div>
</dd></dl>

* ***[[Al Jazeera Documentary Channel]]*'''





## Fėnansavėms
Televėzėjės īkūrėmou Katara emīrats devė 150 mėlėjuonū JAV duol., pakuol ana palėks pelnīnga nū reklamas pajamū, bat tas 2001 m. nanotėka, emirats nostatė, ka kuožnās metās skėrs pėnėgū (pavīzdiou, palē Arnaud de Borchgrave 50 mėlėjuonū JAV duol.,). Kėtė magtīngė pajamū šaltenē īr raklama, pajamas ož kabelėne televėzėjė, ož transliavėma sotartės ė fėlmoutas mediagiuos pardavėma. 2000 m. pajamas ėš reklamas sodarė 40 pruoc .

## Nūruodas
* Al Jazeera par TV Darija.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Televėzėjės kanalā
Ėiva

250px|thumb|Paprastuojė ėiva (''Prunus padus'')
thumb|250px|Jėvas žėidā

**Ėiva** () īr slīvėniu puošėimė medis aba krūms. Žīd pavasarė čieso (gegože) baltās, labā kvapnēs žėidās. Aukštoms 3-10 m.
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Medē
Tolpė

miniatiūra|230x230px|Tolpės
**Tolpė** () ī tuokė kvietka, katra muokslėškā prigol prī vėinskėltiu augalū. Kėlėma ėš Vėdorėnės Azėjės ī. Lietovuo ana gausē augėnama darželiūs, prī nomū, kapūs.

Žīda tolpės pavasarė čieso rauduonās, geltuonās, baltās ė da vairiū barvu žėidās. Gausėnas tuokėm ropalėm.


Abruozdielis:Weisse Tulpen.JPG
Abruozdielis:Tulipe des jardins - Tulipa gesneriana.jpg
Abruozdielis:Tulipe des jardins (Tulipa gesneriana) ouverte vers midijpg.jpg
Abruozdielis:Tulipes en mars dans le nord de la France.jpg


Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Kiaulpėinė

thumb|250px|Do kiaulpėinės žėido
miniatiūra
**Kiaulpėinė** () tas īr gražiežėidiu šeimuos augals. Žīdi labā gausē balondė-gegožė mieniesēs. Žėidā geltuoni, nožīdiejė̄ patomp sieklom so skristokās. Kiaulpėinė īr ikīrė piktžuolė, aug bavēk vėsor: pėivūs, ganīklūs, daržūs, pakelies.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Vėišnė

thumb|250px|Vėišnė žėidā

**Vėišnė** (kėtap *vėišnie, vėikšnė, vīšnė*; ) ī slīviniu puošėimė vaismedis. Kėlėma nu Azėjės. Žīda pavasarie gausēs baltās žėidās. Paskum sosirpėn vaisius – rauduonas vuo vėišniavas ougas so kauliokās.

Žemaitėjuo augėnamas suoda vėišnės (*Prunus cerasus*) ė trešnės (*Prunus avium*).

thumb|left|250px|Vėišniu ougas

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Medē
Duoha

**Duoha** ī Katara suostėnė. Vagol 2005 m. sorašīma skaitlios, anuo gīvena 400 051 žmuonis.
miniatiūra
## Akanuomėka
Duoha īr Katara akanuomėkas centros, anuo tor galvnos centros dėdliuoses naptuos ė dojo kuomapėnėjės (Qatar Petroleum, Qatargas ė RasGas).

Duohuo tor glvanuojė translavėma centra televėzėjės stuotės Al Jazeera.

Kateguorėjė:Suostėnės
Vaisios

thumb|200px|Ėvairus vaisē
**Vaisios** īr žėidėniu augalū narīs, katram, siekmingā apvaisėnos, vīstuos sieklas. Vaisios sodarīts ėš apīvaisė ė sieklu. Ons daras ėš peržīdiejosė žėida dalėis – stiprē padėdliejosės sieklas gaubiantės mezgėnės. Brandindamė sieklas augalā ėšnauduo daug energėjės.

Palē kėlėma vaisē skirstuomi i paprastousius, sotelktėnius ė sodietėnius, palē apīvaisė būda - i sausousius ė soltingousius. 

## Kėtas reikšmės

Vaisios tēpuogė tor daug kėtuokiu prasmiū, pradedont filosuopėjė, ožbėngont biuoluogėje. 

Vaisiom īr vadėnams kūdėkis iki gėmėma.

## Nūruodas

Kateguorėjė:Augalū narē
Jorga Šedoikītė

**Šedoikītė Jorga** (g. 1980 m. vasarė 10 d. Telšiūs) - žemaitiu pagėmėma, Lietovuos dainė, žėnuoma scenėnio vardo **Jorga**.

2005 metās ėšgarsiejė par vasara ėšgarsiejose daine *Nebijok* (*[[žemaitiu kalba|žem.]] - Nabėjuok*). 2005 m. ont rodene ėšlēsts debiotėnis mozėkas alboms *Aukso pieva* (*[[žemaitiu kalba|žem.]] - Auksa pėiva*).

## Dėskuograpėjė
### Albomā
*Aukso pieva (2005)
# *Aukso pieva* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *Aš esu tiktai jei tu esi* - m. Jurga Šeduikytė, l. Andrius Mamontovas
# *Nebijok* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *Trouble* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *Pilnatis* - m. Jurga Šeduikytė, l. Andrius Mamontovas
# *Laisvė* - m. Eurika Masytė, l. Justinas Marcinkevičius
# *Kai pamirši tu mane* - m., l. Andrius Mamontovas
# *The longest day* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *Gėlių takai* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *Galbūt* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *Saulė vandeny* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *Vakar lijo čia* - m., l. Jurga Šeduikytė

*Instrukcija (2007)

# *Instrukcija* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *Koralų pasaka* - l. Jurga Šeduikytė
# *Angelai* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *Smėlio žmonės* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *Spiderwoman: rising* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *Juodos gulbės* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *5th season* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *Benamio daina* - m., l. Jurga Šeduikytė 
# *Renkuosi Žemę* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *Ryte* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *Per silpna* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *Šerlokas Holmsas* - m., l. Jurga Šeduikytė
# *Prie žalio vandens* - l. Jurga Šeduikytė

## Nūruodas
*Jorgas tėnklopės
*Jorgas MySpace
*Jorgas fanū klobs

Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Ginotē

**Ginotē** () īr kaims Linkmenū seniūnėjuo, Ignalėnas rajuonė, anuo gīven 69 žmuonis.

Kateguorėjė:Ignalėnas rajuona gīvenvėitės
David McWilliams

**David McWilliams** (gėmės 1966 m.) - Airėjės akuonuomėsts, dėrbės Central Bank of Ireland, UBS bank, ė Banque Nationale de Paris. Paskotėnio čieso ėšgarsiejės, kāp duokomentėniū ė analėtėniū televėzėjės laidū aple akuomuomėka, ruoduomu par TV3 ė RTÉ, rengies. 

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Dantė

thumb|150px|Dantė

**Dantė Alėghierė** (1265 m. gegožė 14/bėrželė 13 – 1321 m. siejės 13/14) bova garsos italu puoets ė mėslītuos, parašės vėina svarbiausiu kūrėniu - „Dievėškaja kuomedėjė“. 

Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Emmy Rossum

thumb|right|Emmy Rossum
**Emmanuelle Grey Rossum** (1986 m. siejės 12 d. - ) - JAV aktuorė ė dainėninkė. Ėšgarsiejė vaidėndama fėlmūs *Dėina puo rītuojė*, *Poseidons*, *Uoperas fantuoms*. 

## Fėlmuografėjė

* *Dragonball* (2009) - Bulma
* *Poseidon* (2006) - Jennifer Ramsey
* *The Phantom of the Opera* (2004) - Christine
* *The Day After Tomorrow* (2004) - Laura Chapman
* *Mystic River* (2003) - Katie Markum
* *Nola* (2003) - Nola
* *Passionada* (2002) - Vicky Amonte
* *Happy Now* (2001) - Nicky Trent/Jenny Thomas
* *An American Rhapsody* (2001) - Sheila (at 15)
* *It Had to Be You* (2000) - Young Girl
* *Songcatcher* (2000) - Deladis Slocumb 

Kateguorėjė:JAV aktuorē
Džuordžos Vašingtons

thumb|250px|Vašingtona puortrets
**Džuordžos Vašingtons** (**George Washington**, 1732 m. vasarė 22 d. – 1799 m. groudė 14 d.) bova amerėkėitiu karvedīs, pėrms JAV prezidėnts ė vėins siekmėngiausiu vadū Amerėkas revuoliocėjės čieso. Anuo garbē pavadėnta JAV suostėnė Vašingtons.

1799 m. groudė 14 d. mėrė nu tuonzėlėta, grėpa o plautiu oždegėma.

## Nūruodas

* Džuordža Vašingtona biuograpėjė ėr anuo galerėje, puosakē

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Edvards Lokasos

**Edward Lucas** (*[[žemaitiu kalba|žem.]] - Edvards Loks*, g. 1962 m.) - JK žornalėsts. Ons dėrb kuožna savaite ešēnontem žornalė The Economist, Londonė. Nu 1986 m. raša straipsnios aple Rītū ė Centrėnė Euruopa. 1998-2002 metās bova The Economist Maskvuos biora vaduovs. 

## Knīngas
**The New Cold War: Putin's Russia and the Threat to the West * (*Naus Šaltasės kars: Potėna Rosėjė, pavuojos Vakaram*), Palgrave Macmillan (2008 m. vasarė 19 d.), ISBN 0230606121.

## Nūruodas
* Edvarda Loka bluogs

Kateguorėjė:Žornalėstā
Pėiva

thumb|270px|Pėiva pavasarė čieso
**Pėiva** īr vadėnams žemės pluots, katros apaugė̄s daugiametiem žuoliem (varpėniu, viksvėniu šėimuos ė kt.) ė tor velienas slouksni. Prī ondens telkėniū esontės pėivas, katra īr ožlėjėmas par puotvėnius, vadėnamas lonkuom.

Šėinaujamas pėivas, ganīklas vadėnamas koltūrėnėm pėivom.

Kateguorėjė:Žemės vėitas
Latvijas Neatkarīgā Televīzija

**Latvijas Neatkarīgā Televīzija (LNT)** - prėvatos Latvėjės naciuonalėnis televėzėjės kanals, nu 1996 m. ėsėkūrės Rīguo. 1996 m. ožvadėnėms bova *Pica TV*.

## Nūruodas
*LNT

Kateguorėjė:Latvėjės televėzėjės kanalā
Latvėjės televėzėjė

**Latvėjės televėzėjė, LTV** (*[[latviu kalba|lat.]] - Latvijas Televīzija*) - Latvėjės naciuonalėnis televėzėjės kanals, ėsėkūrės Rīguo. 60 pruoc. fėnansounama Latvėjės valstībės, vuo 40 pruoc. sosėrenk ož raklama. 

LTV pradiejė translioutė 1954 m. lapkristė 6 d., 1974 m. pradiejė translioutė spalvoutā, ėš pradiuos SECAM, vuo nu 1998 m. PAL sėstemuo. 

1993 m. LTV istuoja i Euruopas Translioutuoju Sājonga.

## Nūruodas
Latvėjės televėzėjė

Kateguorėjė:Latvėjės televėzėjės kanalā
Edoards Vėlks

**Eduardas Vilkas** (*[[žemaitiu kalba|žem.]] - Edoards Vėlks*, g. 1935 m. spalė 3 d. Gargždūs) - Lietovuos muokslėninks, akademėks (nu 1986 m. https://web.archive.org/web/20080507003727/http://www.lrs.lt/datos/kovo11/signatarai/www_lrs.signataras-p_asm_id=163.htm), akuonuomėsts, Lietovuos naprėklausuomībis atstatīma akta sėgnatars. 

## Nūruodas
*Biuograpėjė Lietovuos Seima tėnkluopie (lietoviu kalbuo)

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Ėrnans Kuortėsos

thumb|150px|Ėrnans Kuortėsos
**Ėrnans Kuortėsos** (*Hernán Cortés*, 1485 m. – 1547 m. groudė 2 d.) bova dėdlē garsos ispanu kuonkėstaduoros („ožvajėvuotuos“), ožkariavė̄s Meksėka, katra paskom palėka Ispanėjės kuoluonėjė.

Kuortėsos pradiuo atvīka i Koba, bet ėš tenās slaptē gava laiva ėr ėšplaukė prī Meksėkas krontū. Tenās atplaukė̄s, ons pabūdavuojė Verakrūsa miesta ė sodegėna sava laiva, ka nieks nasomīslėtom grīžtė i Koba. Tūmet Kuortėsos tapa prieteliom so Meksėka valdiosiu acteku prīšėninkās ė paskom so anās ožvajėvuojė acteku suostėnė Tenuočtėtlana. Palėkė̄s naujuojo Meksėkas valduovo, Kuortėsos tūliau vajavuojė so indienās ė vėinam ėš sava žīgiu žova.

## Nūruodas

* Biuograpėjė onglu kalba

Kateguorėjė:Ispanėjės žmuonis
Tarību Sājongas komunėstu partėjė

thumb|right|

**Tarību Sājungas Kumunėstu partėjė**, **TSKP** () – TSRS valdontiuojė ė vėinėntelė partėjė. 1912 m. Prahas partėnie konferencėjuo nu Rosėjės Suocēldemuokratu Darbėninku partėjės atsėskīrė Lenėna vaduovaunama buolševėku frakcėjė ė ikūrė Rosėjės Suocēldemuokratu Darbėninku (buolševėku) partėjė. 1918 m., pu Spalė revuoliocėjės Rosėjės suocēldemuokratu darbėninku partėjė palėka parvadėnta i Rosėjės komunėstu partėjė. 1925 m. parvadėnta i Tarību Sājongas komunėstu partėjė (buolševėkos). 1952 m. prīdielis „buolševėkā“ bova atmests. Partėjės vaduovs ligė 1924 m. bova Lenėns. 1922 m. Stalėns ožiemė naujē sokorpta partėjės generalėnė sekretuorious puosta, katros leida anam pu Lenėna smertėis 1924 m. sava rankuosė sotelktė dėktatuorėškos igaliuojėmos.

Partėjė ėšnīka 1991 m., griovos TSRS.

## Tēpuogė veizieket
*Lietovuos komunėstu partėjė
*Rosėjės komunėstu partėjė

Kateguorėjė:Komunėstu partėjės
Kateguorėjė:TSRS
Jorkātē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 59 žmuonis. 

## Istuorėjė
Jorkātē mėnavuojamė 1695 m. Šviekšnas dvara ėnventuoriou, ton čieso kaimalie gīvena 9 šėimas. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Jorkėškė (Šėlotė)

**Jorkėškė** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kalkėškė

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
1991 metās, aront dėrva, rasts XVIII omžiaus ontruosės posės - XIX omžiaus pradiuos sėdabrėniū Rosėjės muoneto luobis (vėršaus 50 vėinetu).

1997 metās bova – 13 ūkiū, 35 gīventuojā. 2001 metās Kalkėškie gīvena 26 žmuonis. 

2009 m. siejės 9 d. žova nū muokīmuokīklas nomėi kelėivėne bagrīžtontis vėinioulėkas metū vāks .

## Šaltenē

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Vėlkiens I

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 93 žmuonis. 

## Istuorėjė
Vėlkiena dvars mėnavuojams 1695 m. Šviekšnas dvara ėnventuoriou.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Šiūparē (Šėlotė)

**Šiūparē** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis. 

## Istuorėjė
Šiūpariūs 2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Šėlėninkā (Šviekšna)

**Šėlėninkā** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Šėlėninkūs 2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Biuodegalā

**Biuodegalā** - vėins ėš atsėnaujėnontiu energėjės šaltėniu, biuokors, katros ėšdėrbams ėš biuomasės ė nauduojams kāp degalā vėdaus degėma, dīzele, Stėrlėnga ė kėtūs varėkliūs, dėdliausē transpuortė.

Kateguorėjė:Energetėka
Meksėks

**Meksėks** () īr Meksėkas suostėnė. Anuo gīven zars 9 mln. (so prīmiestēs 21,2 mln.) gīventuoju. Tas īr vėins dėdliausiu svieta miestu.

## Istuorėjė
Meksėkė vīka 1968 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.

Kateguorėjė:Meksėkas miestā
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Kateguorėjė:Suostėnės
Lima

**Lima** () īr Perū suostėnė. Anuo gīven 7,8 mln. gīventuoju.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Pėitū Amerėka
Port Vila

**Port Vila** () īr Vanuatu suostėnė, isėkūros Efatės saluo. Anuo gīven 30 tūkst. gīventuoju.

Kateguorėjė:Suostėnės
Anduora (miests)

**Anduora** () īr Anduoras suostėnė. Anuo gīven 23 tūkst. gīventuoju.

## Nūruodas
* Anduoras miesta tarība 

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Anduora
Suofėjė

**Suofėjė** (bolg. *София*) ī Bulgarėjės suostėnė ė dėdliausis anuos miests. Suofėjė ī Bolfarėjės vakarū posie. Anuo gīven 2 mln. gīventuoju.

 
StGeorgeRotundaSofia.JPG|  
Sof.University~1935.jpg| 
Narsob3.jpg| 
NationalAssemblySquare.jpg| 


## Istuorėjė
Miests ėkorts I omžiou.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Bulgarėjė
Praha

**Praha, Praga** (ček. *Praha*) īr Čekėjės suostėnė, glabniausės ė dėdliausės Čekėjės miests. Praguo gīven 1,2 mln. gīventuoju. 

## Istuorėjė
Prahas terėtuorėjuo žmuonis gīvena nū IV tūkstmete pr. m. e. V o. pr. m. e. gīvena buojā, vuo nū VI o. – slavā.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Kuopenhaga

**Kopenhaga** (dan. *København (pirkeju ousts*) īr Danėjės suostėnė. Anuo gīven 1,1 mln. gīventuoju. 

Kateguorėjė:Suostėnės
Rėikjavėks

** Rėikjavėks** (isl. *Reykjavík*) īr Ėslandėjės suostėnė. Anuo gīven 114 tūkst. gīventuoju.

Kateguorėjė:Suostėnės
Madrids

**Madrids** () īr Ispanėjės suostėnė. Anuo gīven 3,3 mln. gīventuoju. Tor terptautėnė uora ousta, metro, universitetus (seniausis ikorts 1508 m.), daug bibliuoteku, bažnīčiu, Karalėška akademėjė. Magtīngs adminėstracėnis ėr akuonuomėnis cėntros.

Mieste īr terptautėniu organėzacėju būstėnės: JT Svieta torėzma organėzacėjės, Iberėjės-Amerėkas generalėnė sekretarijata ėr Iberėjės-Amerikės šaliū organėzacėjės.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
Nėkosėjė

**Nėkosėjė** (turk. *Lefkoşa*, gr. *Λευκωσία*) īr Kėpra suostėnė. Anuo gīven 210 tūkst. gīventuoju. 

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Kėpros
Diplodon fontaineanus

***Diplodon fontaineanus*** īr dvėgeldiu muoliosku rūšės, gīvenontė Brazilėjuo.

Kateguorėjė:Gīvē
Amkula

**Amkula** (beng. আমকোলা) īr miests Indėjuo, Vakarū Bengalėjuo. 5,9 tūkst. gīventuoju.

Kateguorėjė:Indėjės miestā
Vânia Fernandes

thumb|200px|Vania
**Vânia Fernandes** (g. 1985 m. Funšalī, Madeiruo) īr Portugalėjės dainininkė. Atlėk fado, džiaza stėlė daines.

Muokies Madeiras muzėkas kuonservatuorėjuo gruotė pianinu, lankė džiaza muokīkla. Vânia īr vertėnama ož *Scat* dainavėma teknėka. 

2008 m. laimiejė nacēnalinė Portugalėjės atranka i Eurovėzėjė, katruo pasėruod so dainė *Senhora do Mar* ė apmaudē paslėka tėktās 13 vėituo, nuors ana nuognē palaikė tėik salės žiūruovā, tėik žornalėstā.

## Nūruodas
*Oficialus ''Senhora do mar'' videoklips
*''Senhora do mar'' eilės
Three Star Club

**Three Star Club** īr Nepala futbuola klubs nū Lalitpūra miesta. Žaid Nepal A- Division līguo, katra īr laimiejis 4 kart (1997, 1998, 2004, 2012–2013).

## Sezuonā

## Šaltenē

## Nūrodos
*  Archive official site
* SOCCERWAY – A League 
* RSSSF - Nepal - List of Champions and Cup Winners

Kateguorėjė:Fotbuols
Club de Gimnasia y Esgrima La Plata

**Club de Gimnasia y Esgrima La Plata** īr Argentėnas spuorta klobs ėš La Platas miesta. Ons īr ikorts 1887 m. Pagėndėnė kuomanda īr futbuola, katra žaid Argentėnas Primera divizėjuonė. Namū varžības rongtėniau *Estadio Juan Carlos Zerillo* stadėjuonė, torėntiam 33 tūkst. vėitu. 

Tēpuogi priklausa krepšėnė ė ronkėnė kuomandas. 

## Laimiejėmā
* Primera División (1929 m.)
* Segunda división (1944, 1947, 1952 m.)
* Copa Centenario de la AFA (1994 m.)

## Žīmūs žaidiejē
* Guillermo Barros Schelotto
* José Perdomo
* Pablo Bengoechea
* Leandro Cufré
* Attilio Demaría
* Hugo Gatti
* Andrés Guglielminpietro
* Alberto Márcico
* Alfredo Rojas
* Guillermo Sanguinetti
* Pedro Troglio
* Francisco Varallo
* Gonzalo Vargas

## Nūruodas

* Oficiali svetain

Kateguorėjė:Fotbuola kuomandas
Kateguorėjė:Argentėna
Mila Kunis

[thumb|Kunis, [2012]]
**Milena Markovna Kunis** (1983 m. Rogpjūtė 14 d. - ) - JAV aktuorė ė dainėninkė. Ėšgarsiejė vaidėndama fėlmūs *Family Guy*, *That '70s Show*. 

## Fėlmuografėjė
* 2015: *Ted* ... Lori Collins
* 2012: *Ted* ... Lori Collins
* 2008: *Max Payne* ... Mona Sax
* 2008: *Forgetting Sarah Marshall* ... Rachel Jensen
* 2007: *Moving McAllister* ... Michelle
* 1999 - 2008: *[[Family Guy]]* ... Meg Griffin
* 1997 - 2006: *[[That '70s Show]]* ... Jackie Burkhart

Kateguorėjė:JAV aktuorē
Paulo Coelho

thumb|right|180px|Paulo Coelho (2000)

**Paul Coelho** (*Pauls Koels*; g. 1947 m. rogpjūtė 24 d.) - brazėlū rašītuos.

## Biografėjė

Paul Coelho gėmė Rio de Ženėirė. Stodėjava teisė, ale 1970 m. nutraukė stodėjės ė pradiejė keliuonė pu ivairės šalis: Meksėka, Peru, Bolivėjė, Čilė, tēpuogė aplonkīdams Šiaurės Amerėka ėr Euruopa.

1986 m. atlėka senuobėnė ispanu Santjaga kelė piligrimīstė.

Pargrīžės i Brazilėjė ožsėjiemė kompozėtuoriaus darbo, dėrba karto su populiario mozėkonto Raulio Seiksaso.

2000 m. bova apduovėnuots Prancūzėjės garbies legijuona ordėno.

Šiuo meto gīven Rio de Ženėirė ė Tarbės miestė karto so žmuona Kristina.

## Kūrība

Coelho knīngū īr pardouta daugiau nego 86 mln., pėnkiuolėkuo šaliū. Ivairiuos svieta šalīs anuo knīngas īr tarp populiariausiu: Graikėjuo, JAV, Italėjuo, Izraelie, Kanaduo, Lietovuo ė Prancūzijuo. Paulo Coelho īr vėsū laikū daugiausē knīngū pardēvės brazilu (portugalu kalbuo) rašītuos.

## Bibliograpėjė

* Pragara arkīva (1982 m.)
* Praktėnis vampīrėzma žėnīns (1986 m.)
* Pėlėgrėms (1987 m.)
* Alchemiks (1988 m.)
* Brida (1990 m.)
* Duovėna (1991 m.)
* Valkirėjės (1992 m.)
* Maktub {1994 m.)
* Pri Piedras opės - tėn aš sėdiejau kriuokdama (1994 m.)
* Pėnktasis kalns (1996 m.)
* Švėisuos karė vaduovs (1997 m.)
* Veruonika pasėrīžt mėrtė žemien (1998 m.)
* Demuons ė pana Prīm (2000 m.)
* Tievā, vakā ėr anūkā (2001 m.)
* Vėinioulėka mėnotiu (2003 m.)
* Genėjos ė ruožės (2004 m.)
* Zahėrs (2005 m.)
* Atgėmės taks (2006 m.)
* Portobela ragana (2007 m.)

## Nūruodas

* Oficialos poslapis

Coelho, Paulo
Goduobė

250px|thumb|Goduobės krūms

**Goduobė** () īr ėrškėtėniu šėimuos krūms. Augals so kėita medėina ėr aštrēs spīglēs. Žėidā sokrauti skīdėškūs vuo skietėškūs žėidīnūs. Vaisē („ougas“) rauduoni aba muorkavi, miltingi, jiedami.

Goduobės aug pamedies, opiū, ežerū krontūs, anuom tink švėisės vėitas.

thumb|left|250px|Goduobės žėidā
thumb|left|250px|Goduobės vaisē

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Vėlkdalgīs

thumb|230px|Geltuonāsis vėlkdalgīs
**Vėlkdalgīs** aba ***vėlkdalgis*** () ī tuokis augals, prėgolons prī vėinskiltiu augalū.

Vėlkdalgė šaknis stuoras, mēsingas. Lapā dėdli ī, padabnē kardou. Žėidā būn vairiū spalvū: geltuoni, balti, mielėni, viuoletėnē, margi.

Dīki vėlgalgē aug ont ežerū, opiu, tvenkėniū krontū, vuo kėti augėnami prī nomū, darželiūs kap kvietkas.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Šarontios

thumb|250px|Šarontios
**Šarontios** aba ***šarontis, skierīs*** () īr žėrgeliu šėimuos vabzdis. Dėdlis, ivairiū spalvū. Kūna ėlgoms lėgė 80 mm, sparnū pluotis 90-110 mm. Akis dėdlės. Šarontē gīven prī ondens telkėniū.

Kateguorėjė:Vabzdē
Potuokšlė

210px|thumb|Potuokšlė (''Polīgala comosa'')
***Potuokšlė** () ī tuokis augalioks, augons pėivūs, kalnū šlātūs.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kel's

thumb|250px|Siaurs rajuonėnis kel's
**Kel's, plents** īr inženėrėnis statinīs, skėrts žmuoniū ė transpuorta prėimoniu eismō. Būn nū paprastausiu pramindītu vuo pravažinietu takeliu, šonkeliu lėgė sudėnėngu irengėmu - autuostradu.

Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Vadība

**Vadība** - paprastās termėnās gal rėikštė žmuoniū sotelkėma pasėiktė nuorėmos tėkslos. Sėikont ton tėklsū i vadība iēn uoragnėzacėjės (žmuoniū gropės) planavėms, uorganėzavėms, ėštekliu valdīms, vaduovavėms ė kuontruolė. Ėštekliu valdīma sodara gavėms, valdīm ė manėpolevėms žmuoniū, financėnēs, teknuologėnēs ė gamtėnēs ėšteklēs. 

## Teuorėnės pagrīnds

XX omžiaus pradiuo Mary Parker Follett (1868–1933) sava darbė ėšgoldė, ka *vadība īr mens padėrbtė darbos par žmuonis* . Prancūzos Henri Fayol 
tėig, ka vadība sosėded ėš pėnkiū fonkcėju: 

# Planavėma
# Uorganėzavėma
# Līderevėma
# Kuouordėnacėjės
# Kuontruoliavėma

## Šaltenē


Kateguorėjė:Muokslos
Stėrpēkas

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 39 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Lekē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 1 žmuogos.

## Žmuonis
Lekiūs gėmė konėgs tremtėnīs Stanislovas Būdvytis (*[[žemaitiu kalba|žem.]] - Stanėsluovs Bodvītis*) (1896-1961).

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Liūns

[thumb|250px|[Rēskiū tīrs Žemaitėjuo]]

**Liūns** (kėtap **liūgnos, pelkė, tīrs, tīralis**) īr šlapis sausomuos pluots, gausē apaugė̄s driegnoma miegstontēs augalās. Paprastā da ė so torpės slouksnio. Liūnā skėrstomi i aukštapelkės ė žemapelkės.

Liūns ī tuokė vėita, katruo nūlatuos stuov ondou, bet ons tonkē apaugė̄s vairēs augalās, ont ondėnė palėkė̄s žemės lamonts, veliena, par katrou ēnont, lingou, klioksa. Liūgnė būn tonkē dėdlė porvīnė, mokna, tuokiuo vėituo lėngvā gal imoktė gīvuolē, vākā.

Liūgnā palėik prī opiu, ežerū krontū, šlapiūs kēsīnūs, ožmėrkosiūs medies.


Kamanų rezervatas.JPG|Kamanū pelkė
Ožkų ragas. Pelkė.JPG|Liūns Koršiu nerėjuo
Plynoji.JPG|Plīnuosės tīrs


Kateguorėjė:Ondens telkėnē
Ondens telkėnīs

thumb|200px|Tvankinīs
**Ondens telkinīs** īr bikuoks dėdesnis ondens sosėkaupėms Žemės pavėršio. Ans gal būtė tėik natūralos, tėik dėrbtėnis.

## Ivairē ondens telkinē
* Opės,
* Jūra,
* Ondenīns,
* Ežers,
* Ilonka,
* Atsala
* Opalis, šaltenis,
* Liūns,
* Tvankinīs,
* Sōsiauris,
* Bala,
* Prūds,
* Baseins,
* Ravs.

*
Pelkopės

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šviekšnas seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniu.

## Istuorėjė
Pelkope kaimalės mėnavuojams 1695 m. Šviekšnos dvara ėnventuoriou, ton čieso kaimalė gėvena dvejes šėimas. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Gardama seniūnėjė

**Gardama seniūnėjė** () - seniūnėjė Šėlotės rajuona vėdore rītūs, centros - Gardams. 

## Istuorėjė
XIV o. Gardama seniūnėjė nokentėjė nū krīžioutiu.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Šīlē – 494 gīv.
*Gardams – 437 gīv.
*Joškātē – 220 gīv.
*Ramotē – 154 gīv.
*Žakānē – 103 gīv.

## Kėtas suodnas

*Bartėninkā – 28 gīv.
*Bėrbalā – 5 gīv.
*Bliūdsokē – 98 gīv.
*Bruokuorē (kaima dalės) – 12 gīv.
*Bōdvėitē – 11 gīv.
*Dolkėškė – 48 gīv.
*Ēdātē – 36 gīv.
*Getē – 12 gīv.
*Gėrėninkā (kaima dalės) – 30 gīv.
*Gnībalā (kaimo dalis) – 12 gīv.
*Godėškė – 12 gīv.
*Jaunē – 27 gīv.
*Jokobėškė – 36 gīv.
*Kadagėškē (kaima dalės) – 0 gīv.
*Kokoilėškė – 14 gīv.
*Korpā – 20 gīv.
*Laukstienā – 49 gīv.
*Līdalės – 7 gīv.
*Mēželē – 0 gīv.
*Meškinė – 97 gīv.
*Nausiedā – 23 gīv.
*Pašiaudės – 16 gīv.
*Pašėlėškē – 34 gīv.
*Pašostē – 12 gīv.
*Pempėškē – 16 gīv.
*Pīplėškė – 47 gīv.
*Pūzravėitē – 17 gīv.
*Ramuonėškē – 7 gīv.
*Ramova – 1 gīv.
*Rėmžentē (kaima dalės) – 6 gīv.
*Snokalē (kaima dalės) – 1 gīv.
*Šiaudienā I – 52 gīv.
*Šiaudienā II – 25 gīv.
*Šėlgalē – 39 gīv.
*Ūta – 7 gīv.
*Ožlaukė – 47 gīv.
*Ožpjaunē – 5 gīv.
*Ožtenenis – 25 gīv.
*Vuoverē – 9 gīv.
*Žagatā – 17 gīv.
*Žiuogā – 22 gīv.


## Nūroudas
*Seniūnėjės ėnfuormacėjė

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Šīlē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 494 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Gardams

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Seniūnėjės centrs. Gardamė gīven 437 žmuonis. Par Gardama tek Tenene opis.

## Istuorėjė
1304 m. Gardama sonaikėna krīžioutē. 1561 m. mėnavuojams Gardama kaims, katras bova ton čieso ėšmierouts valakās. 1651 m. – Gardams mėnavuojams, kāp miestalės. 1595 m. Gardams pažīmiets geuograpa Merkatuoriaus žemielapie.

1636 m. mėnavuojama kuoplīčė. 1706 m. Kviedarnas seniūna Paca rūpestniu pastatīta pėrmuojė Gardama bažnīčė, anā somenkos, ana palėka Žemaitiu Naumieste bažnīčės fėlėjė.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Nausiedā (Šėlotė)

**Nausiedā** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. Anuo gīven 23 žmuonis.

Šalėp kaimalė ēn kels Gardams-Šviekšna, rītū šmuotė tek opės Tenenīs (Mėnėjės ėntaks).

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Šiaudienā II

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Gardama seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 m. anuo gīvena 25 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Joknātiū seniūnėjė

**Joknātiū seniūnėjė** () - seniūnėjė Šėlotės rajuona pėitūs, centros - Joknātē. 

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Joknātē – 1106 gīv.
*Pašīšē – 693 gīv.
*Tarvīdā – 302 gīv.
*Kanterėškē – 181 gīv.
*Lētgėrē – 175 gīv.
*Palētē – 133 gīv.

## Kėtas suodnas

*Duomātē – 37 gīv.
*Dronšėlē – 27 gīv.
*Gaidelē (kaima dalės) – 22 gīv.
*Gėrėninkā – 17 gīv.
*Gorgždžē – 3 gīv.
*Jakštelē – 17 gīv.
*Kloguonā – 15 gīv.
*Kūgelē (kaima dalės) – 55 gīv.
*Kūlīnā – 12 gīv.
*Mėišlaukē (kaima dalės) – 12 gīv.
*Menklaukē – 60 gīv.
*Naujėninkā – 26 gīv.
*Uokslėndē – 67 gīv.
*Pėktātē – 33 gīv.
*Romšā – 84 gīv.
*Skėirē – 2 gīv.
*Šierē – 45 gīv.
*Šėlėninkā – 10 gīv.
*Šėlvē – 49 gīv.
*Tautėškē – 17 gīv.
*Vātkātē – 10 gīv.
*Vīžē – 86 gīv.


## Nūroudas
* Bendoumenes tėnklopės
* Seniūnėjės tėnklopės

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Pašīšē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Joknātiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 693 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Ratā

**Ratā** īr transpuorta prėimuonė, katra īr traukiama arklė, vuo kėta gīvolė. Paprastā ratā būn medėnē so dvejēs vuo ketverēs tekinēs. So ratās vežamė žmuonis, šėins, ivairūs kruovėnē.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Kateguorėjė:Gīvuoliū transpuorts
Dalgė

**Dalgė** ir ūkė rakonds, skėrts ronkėniu būdu pjautė žuolė vuo javus. Sosėded ėš ėlga medėnė kuota so ronkenuom (dalgiakuotė) ė metalėnė pjautova, katros glondėnams so glodė.

Kateguorėjė:Žemės ūkė dāktā
Mindaugs Gervalds

**Mindaugs Gervalds** (lėgė 2012 m. – Mindaugs Morza; g. 1973 m. groudė 16 d.) ī Lietovuos puolitėks, radėkalos tautėninks, pagarsiejė̄s pasisakīmās prīš žīdus.

1990 m. rogpjūtė mienesie istuojė i Lietovuos šauliu sājonga. 1992 m. bėngė Šiauliu 1-aja statībėnėnku muokīkla, pradiejė dėrbtė etatėnio krašta apsauguos sėstemas darboutuojo. 1993 m. rogpjūtė–spalė mienesēs muokies Lietovuos kara muokīkluo. 1993 m. lapkrėste mienesie anam sotėikts vėršėlas laipsnis.

2003–2007 m. Šiauliu miesta tarības narīs.

Īr Vėinėnguoje Lietoviu Naciuonaldarbėnėnku Sājūde, līderis (Vāds).

## Žīmas

Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
Pekėns

**Pekėns**(kėnėškā 北京; pinyin transkrėpcėjė Běijīng) īr KLR suostėnė. 8 495 tūkstontē gīventuoju. So šalėmās esontēs rajuonās Pekėns sodar atskėra valstībėne pavaldoma admėnėstracėni vėineta, ožėmonti 16,8 tūkst. km².

Ans īr vėins seniausiu Kėnėjės miestu.

Pekėne vīka 2008 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.

Kateguorėjė:Kėnėjės Liaudėis Respoblėkas miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Žombis

thumb|200px|Senuobinis žombis
**Žombis** īr žemės ūkė rakonds, plūga sodedamuojė dalės. Žombis vert žeme ėš apatiuos.

Kateguorėjė:Žemės ūkė dāktā
Spragėls

thumb|220px|Spragėls
**Spragėls** ī tuokis žemės ūkė rakonds, skėrts ėšglaudītė javū grūdus ėš varpu. Sodara medėnis kuots ė prī anuo prėrėšts kėits tromps ontgalis.

Kateguorėjė:Žemės ūkė dāktā