open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šėlā

miniatiūra|240x240px|Šėlā

**Šėlā** sīkēs da ***vėržė*** () ī tuoki augalā, katrėi muokslėškā prigol prī erėkėniu augalū (*Ericaceae*) šeimuos.

Tėi ī nadėdli krūmalē, katrėi ožaug lėg 0,2-0,7 m aukštoma. Lapokā smolkē, kap žvīnā, ba kuotū. Žėidā maži, švėisē rūžavi, tonkē sogolė̄ i statmena kekė. Žīdia vasaras pabonguo (nug lėipas) lėg rodenė pradiuos (siejės). Stombris somediejė̄s, šakuots, vėsas šakalės statmenas.

Aug šėlā sausuos medies, īpatingā pošīnūs (šėlūs). Anėm nuogniausē tink šėlžemis (tuokis rūgštuoks, naderlings smėltīns) – anūs tėi aug ėštėsās šėlīnās. 

Seniau šėlū liuob maišītė i muoli, ėš katrou driebs noma. Da anūs liuob kratītė kap kraika gīvuoliam. Šėlūs bėtis ronkiuo medu – ans gaunas tuokis tomsos, gaižuoka skuonė, kert i gerklė. Tink kou nūdarītė pilkā. Šėlū erbata taisa nug ėnkstu, ėšgōstė, vėlga ont nūplinkīma.

Siejės mienou žemaitiūs da šaukiams šėlū mienesio.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Žliūgis

thumb|240px|Žliūgis

**Žliūgis** aba ***žliūgė*** () ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol gvazdėkėniu augalū (*Caryophyllaceae*) šeimā.

Žiedā žliūgė smolkē ī, balti. ėšruod padabnē mažuom žvāzdotiem. Ciels augmens gležnos, trapos ī. Kuotalē tēvi, pluoni, keruojas pažemiou. Lapā platē, kiaušė skvarmas, ėlguokās kuotalēs. Žliūgis vėinmetis augals ī, bet gerā paržėimuojė̄s gal augtė ėr ontrus metus.

Žliūgē auga daržūs, laukūs, pakelies, patuoriūs, šėltnomiūs. īpatingā miegst vėlgšnas, šlapės vėitas, smalka. Ta ī dėdlė piktžuolė, ana ravietė sonkē ī, ba žliūgė šaknis spierē ataug ėš maža dėrvuo palėkosė galioka. Naravėms žliūgis spierē pletas.

Žliūgius karvės, kiaulės gerā jied. Nū paraugu šaltenė žliūgē gerā īr, nū kraujė spaudėma. Anūm plaun žlabanuojontės akis.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Žvagē

**Žvagē**, kėtap ***žvagėnē, žvagėnis, žvagėlė, žvagėlis*** () ī tuokė laukū žuolie, katra muokslėškā prigol prī krīžmažėidiu augalū (*Brassicaceae*) šeimuos.

Tas vėinmetis žuolėškos augals ī. Žvagē ožaug lėg 21–80 cm aukštoma. Ė anūm lapā, ė stombris būn gelsvā žalės (juorėškas) barvas. Žīdia smolkēs baltās aba geltuonās žėidās nū gegožė lėg rogpjūtė. Vėins žvagis sobrondėn ~70 tūkstontiu sieklu. Kap anūm sieklas nūdžiūst, tap jėm žvagietė.

Žvagē gausē aug daržūs, ganīklūs, laukūs, tīrūs, anėm tink muolė dėrvas. Ta ī ikīrė piktžuolė. Daug žvagiu prijiėdė̄ gīvuolē gal` apsitrūčītė. Jēb žvagē pakliūn i rogius, tap douna palėik mielena. 

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Žvagėnē

thumb|200px|Žvagėnē

**Žvagėnē**, kėtap ***žvagėnė, žvagėlis, žvagėnīs*** () ī tuokė žuolie, muokslėškā prigol katra prī krīžmažėidiu augalū (*Brassicaceae*) šeimuos.

Žvagėniū žėidā smolkē, balti aug krūvuo kekies. Stombris būn statmens, aple 30 cm aukštoma, negausē šakuots. Lapā vairiū skvarmū, prī žemės ėlgesni, vuo ont stombrė mažiokā. Augals vėinmetis ī, sonuokėn daugībė sieklu, anas ėlgam palėik daigės.

Žvagėnē piktžuolė ī. Aug laukūs, dėrvuonūs, daržūs, pakelies, griuoviūs. Žīdia nug balondė lėgo pat rodenė šalnū.

Žvagėniu sieklas sogol i tuokės brondelės, katras vasaras ontruo posie jėm žvongietė. Rokoun jēb žvagėnē šnabzd, čiesos pėivas pjautė.

Tink kap šierals paukštem ė triošem. Tink dietė i saluotas. Ī liekvarsta nug kraujavėma.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Žvagėnis

**Žvagėnēs** (žvagēs, žvagolēs, žvagėlēs) žemaitiūs šauka keleta augalū:
* Žvagėnē (*Capsella bursa pastoris*)
* Žvagē (*Thlaspi arvense*)
* Žvagotis (*Melampyrum*)

Tepuogė da ī suoda: Žvagėnē (suoda).
Gardakolis

thumb|250px|Gardakolė žėidā

**Gardakolis**, kėtap ***šonmuorkis*** () ī tuokis augals, muokslėškā prigolons prī skietėniu augalū (*Apiaceae*) šeimuos.

Gardakolis ožaug 40-150 cm aukštoma, ī daugiametis, ciels augals smėrd. Lapā ė žėidā padabnē muorkou, stombris aukštesnis ė stuoresnis kap kvīna. Žīdia baltās žėidās bėrželė–rogpjūtė mienėsēs. Aug patuoriūs, kūlīnūs, pamedius, pėivūs, pakeliūs.

Anūm stombrē tink švilpiu dėrbėmou, žėidā – darīmou geltuonā.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Varlies šaukštā

thumb|200px|Varlies šaukštā šalėp šėndrīna, Žemaitėjė

**Varlies šaukštā** () ī tuokis augals, muokslėškā prigolons prī domblalāškėniu augalū (*Alismataceae*) šeimuos.

Tas ī daugiametis augals, so trompa ė stuora, gombėnė šaknėm, ožaug 10–120 cm dėdloma. Stombris statmens, tiktās vėršou šakuots.

Lapā būn stombēs lakštās 2,5–15 cm ėlgoma ė 0,5–10 cm platoma. Žėidā balti, sogolė̄ i tuokius dėdlius skietius, katrėi ožaug ont stombrė.

Žīdia bėrželė-rogpjūtė mienėsēs.

Aug varlies šaukštā opiu ėr ežerū krontūs, griuoviūs, balūs, pelkies, stuovintiūs ė palėngvā salontiūs ondenūs. Ton augala jied uožkas, bet tap ons ī trocīzna, dėrgėn skūra.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Grībausis

thumb|240px|Grībausis

**Grībausis**, kėtap **buobausis** () ī tuokė onkstība grība.

Keporė nuognē raukšlieta, garbėniouta, tomsē roda, toštavėdorė kap ausės. Kuots tromps, drūts, pėlnavėdoris, geltuonuoks, 3-8 cm ėlgoma, 2-5 cm stuoroma.

Aug grībausis balondė-gegožė mienėsēs, sīkēs ė rodeni pošīnūs, eglīnūs, ėšdagūs, ont medės takū. 

Ta grība toria trocīznas, bet gerā ėšvėrta aba ėšdžiuovėnta ė saikingā jiedama nie pavuojinga.

Kateguorėjė:grības
Esėls

thumb|240px|Esėls

**Esėls** () ī tuokis gīvuolis, katros muokslėškā prigol prī arkliū (*Equidae*) šeimuos.

ī kėlėma nug Šiaurės Afrėkas, vuo daba kap dīks gīvis rondams tiktās palē Rauduonuojė jūra, ožtatās gausē augėnams kap gīvuolis cieluo Šiaurės ė Rītū Afrėkuo, Artėmūsiūs Rītūs, Iranė, Indėjuo, Luotīnu Amerėkuo, Pėitū Euruopuo.

Aukštoms būn 79–160 cm, vuo svera nug 80 lėgo 480 kg. Ėšgīven nug 12–15 lėgo 30–50 metu. Kailis būn vairiū barvu, tonkiausē pilks, rods, šėrms, sīkēs garbiniouts, gaurouts.

Nauduon žmuonis esėlus kuokėm dāktam, montuom gabentė, gal' neštė ė vėina žmuogu, tink kinkītė i ratus, žombi. Kap katrūs svieta vėitūs (pvz., Italėjuo) žmuonis gera esėlės pėina, tepuogė jied esėlīna. Ėš esėla skūras dėrb pergamėnta.

Kateguorėjė:Gīvuolē
Gīvatougė

thumb|240px|Gīvatougė
miniatiūra
**Gīvatougė, kėrmėna ouga** () ī tuokis augals, muokslėškā prigolons prī melontėniu augalū (*Melanthiaceae*) šeimuos.

Ta ī tuokė daugiametė žuolie, ožaugontė 20-30 cm aukštoma. Stombris gīvatougės statmens, plėks ī, anuo vėršou ėšsiskietė̄ ketori dėdluoki, ėšėlgi lapā. Vėršom anūm lapu, ont stombrė gala ėšaug žėids – tuokis mažioks, gelsvā žalis. Anou vėituo paskom sonuokst tuokė vėina tomsē mielena ouga. Ciels augals smėrd.

Žīdia gīvatougė gegožės–bėrželė mienėsēs. Aug medies (lapoutiu ė mišriūs), krūmūs, atšlāties, šlapiūs dėrvūs. Gīvatougē tink smalka.

Ciels augals, īpatingā anou šaknis ė ouga, trocīzna ī, beje, vākam nuogniausē. Nū gīvatougiu spruogst ė gīvuolē, īpatingā arklē. Anūm žėidadolkės trocīzna bėtim ī.

Kateguorėjė:Ougas
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Gorgždis

thumb|200px

**Gorgždio** (aba ***gargždo***) žemaitiūs šauka šmuota vairiū, padabniū augalū:
* *Angelica archangelica* (lt. *šventagaršvė*)
* *[[gorgžnis|Angelica sylvestris]]* (lt. *skudutis*)
* *Conium maculatum* (lt. *mauda*)
* *[[gorgždžuolė|Chaerophyllum]]* (lt. *gurgždis*)
* *Aegopodium podagraria* (lt. *garšva*)
Žuolīnė

thumb|240px|Mietru žuolīnė

**Žuolīnė** ī tuokis gierals (erbeta), katra taisa ėš žuoliū, žuolīnu, tepuogė vairiū augalū daliū: vaisiu, ougu, lapu, pomporū, stombriu, šaknū ė žėidū. Ta nie tikruojė erbeta, ba ana taisa ėš erbetmedė krūma lapu.

Žuolīnė nug senuobės žmuonis taisa vėsopėrm kap liekvarsta nug vairiausiu lėgū: paršalėma, šėrdėis, nervu, pėlva, ėnkstu lėgū, miegou pagerintė ė panašē. Žuolīnē taisa ė švėižės žuolės, ė džiuovintas, mėrkītas, ougas taisa kap ougīnė.

Kap katrūm augalū žuolīnė tora gera smuoka, gardu skuoni ė tink gertė šiaip: tonkiausē tuokiam gieralou žuolīnės taisa ėš mietru, ramoliu, tīmėjuonu, melėsu, vingrīkštiu, lėipžėidiu, srevžuoliu, tepuogė vaisiu ėr ougu.

Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Žīdrėkė

thumb|240px|Žīdrėkė

**Žīdrėkė** () ī tuokė dīka kvietka, katra muokslėškā prigol prī vagorklėniu augalū (*Boraginaceae*) šeimuos.

Žīdrėkė tora ėlgus, tēvus kuotus, lapā ėšėlgi, švelnē pūkouti. Žėidokā sosispėitė̄ i tuokės kekės, rīškē žīdruos barvas.

Aug žīdrėkės grevūs, pruogomūs, pamedius, pakeliūs, patuoriūs, atšlāties, šlapiūs pėivūs, anuom tink smalka.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Sėlka žuolie

miniatiūra|200px|Sėlka žuolie

**Sėlka žuolie** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī gvazdėkėniu augalū (*Caryophyllaceae*) šeimouos.

Aug šlapiūs pėivūs, medies, pakeliūs. Žėidā būn rīškē rūžavi, sosided ėš tuokiū skiautaliu.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Skalsė

thumb|210px|Skalsragis

**Skalsė**, kėtap ***skalsa, sklasuos, skalsragis, skalsos, kaulē*** () ī tuokė grība, katra veisas rogiū varpūs.

Skalsės aug rogė varpas žėidūs, sīkēs ėšaugėn tuokius ėšėlgus, lėnktus, kėitus, joudā viuoletėnės barvas ragus, ėlgoma 1-3 cm. Šēp, ėšruod kap kuokis jouds grūds.

Mėltā so skalsėm trocīzna ī, tūs grībūs ī tuokė kvaišala LSD, nug katrou apkvaišt svāmie. Tas tepuogė liekvarsta ī nug aukšta kraujė spaudėma, dėrgloma (nervu), ėšsekėma, namėgas.

Rogiūs skalsės rondas kap vasara ėštėsā līn, laikas dargana, rūks.

Būktās ėš skalsiu senuobie tīčiuom liuob dėrbtė kvaišala, katros bovė̄s raganu, laumiu gierals. Tap mīslėn dr. Nėjuolė Laurinkienė.

[thumb|left|200px|[Grūdā so skalsėm]]

Kateguorėjė:Grības
Aglouna (Šešovės)

**Aglouna** īr opės pėitū Žemaitėjuo, Šėlalės ė Tauragies rajuonūs, Šešovėis dešėnė šmuota intaks.

Prasided Žemaitiu aukštomuos pėitū posie, šalėp Dvarvėitiu, 7 km i vakarus nū Skaudvėlės. Tek ont pėitū par Karšovuos žemoma, sotek so Šešovė prī Gaurātiu suodas.

Opėis slienis īr aple 200 m platoma. Aglouna parkert kel’s Šiaulē–Tėžė (3 sīkius) ė gelžkelis Radvėliškis–Pagiegē.

Intakā: Doubātė, Aglouna (kairiūjo), Stintios (dešėnis).

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Žīgis (opės)

**Žīgis** īr opiesmos Žemaitėjuo, Klaipiedas rajuonė ė Rėitava savėvaldībie. Prigol prī Jūras basēna ė īr Lētausa dešėnīsis intaks.

Žīgis prasided Dauskiu medie, natuol Lelienu suodas par opė ēn kel’s &nbsp;**2224**&nbsp; Endrė̄javs–Stančaitē–Jodrienā, Pradiuo Žīgis tek par ganīklas, laukus, vaga padėrbta meliuoracėjės griuovio. Paskom tek Žīgis par medė, anou vaga vingorioun. Kėrtė̄s plėnta &nbsp;<span style="color:white">'''A1'''</span>&nbsp; Vėlnios–Kauns–Klaipieda sotek so Lētauso prī Spraudė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Gausontė

**Gausontė** īr opės pėitrītiu Žemaitėjuo; Mėtovuos kairė šmuota intaks. Prasided Raseiniu rajuonė, i pėitvakarius nug Ariuogalas, natuol autuostradas A1. Tek ont pėitvakariu par Jorbarka rajuona. Žemopie tek līgē so Mėtova, so katra sotek Tamuošiūs. Prī Gausontės stuov': Pagausontīs, Pagausontīs II, Gausontiškē, Tamuošē.

Intakā:
* Karklė, Opsala, Joudpjaunis, Jieropis, Pelenė (kairė̄jė).
* Gervardė, Striūnpjaunis, Bernaupis, Serbėntopīs (dešėnė̄jė).

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Šėls

thumb|250px|Šėls Vėlniou

**Šėls** aba **šėlīns** ī tuokė medė, katruo daugomuo aug pošis, vuo dėrva ī lėngva, skordė (šėlžemis). Sīkiom so pošėm šėlė da šmuotās aug beržā, eglės ė kėti medē. Šėls ta švėisė medė ī, čiuonās bavēk nie krūmu, kūlīnu, mažū medaliu, tėktās pasitaik šermokšliu, iegliu. Šėla žemie aug broknis, mielenės, vairės samanas, kerpės, gausē vėnšt šėlā.

Žemaitėjuo šėlū nie gausē, vuo ė tėi, katrėi ī, mažiokā. Rasiet, gausoms šėlū Lietovuo ta Aukštaitėjuo ė Dzūkėjuo ī, katrou vėituo anėi aug cielās šmuotās daug kėliuometru.

Kateguorėjė:Medė
Gorgžnis

thumb|240px|Gorgžnis
miniatiūra

**Gorgžnis**, kėtap ***gorgždis, gargždos, gorgždos*** () ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī skietėniu augalū (*Apiaceae*) šeimuos.

Ta ī tuokė daugametė aba dvėmetė žuolie, 60–160 cm aukštoma. Gorgžnė stombris statmens, kėits, toštavėdoris, apvalnos, biškiokā kap ožbarsīts mėltās.

Lapā gorgžnė dėdli, tomsē žalē, pu kelis aug ont vėinuos šakalės. Žėidā kap muorka, tuoki balti skietē, so 15 – 40 stėpėnū.

Žīdia nug lėipas lėg siejės.

Aug gorgžnis medies, krūmūs, šlapiūs pėivūs, anam tink smalka.

Gorgžnė stombrē tink jiedėmou, anūs nuognē miegst kiaulės. Vākā ėš anūm dėrb šmėrkštīnės, dūdelės (skordotius). Augals ī liekvarsta nug plautiu, vėdoriū, inkstu lėgū.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Pūslėis žuolalė

thumb|240px|Pūslėis žuolalės žėidā

**Pūslėis žuolalė** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī gvazdėkėniu augalū (*Caryophyllaceae*) šeimuos.

Aug dėrvūs, pūdīmūs, pėivūs, laukūs, daržūs, tīrūs, pakeliūs, krūmūs ė šviesiuos medies, tink anā narūgštė dėrva.

Ta ī tuokė daugmetė, 20-60 cm aukštoma žuolie. Toria ėlga, šakuota šakni. Stombris pūslies žolalės statmens ī, vėršou šakuots. Lapā ėšėlgi, melsvažalē, 4-10 cm ėlgoma ė 1-2 cm platoma.

Žėidā balti, gardē kvepa, sosided ėš tuokiū rūžavu pūslaliu.

Žīdia pūslėis žuolalė par ciela vasara ė rodenė pradiuo, skleidas briekšmuos čieso. 

Pūslėis žuolalė gers šierals gīvuoliam ī. Ana tink drabožėm skalbtė. Liekvarsta nug pūslėis lėgū, akmenū ī.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Manausos

**Manausos** () ī miests šiaurės Brazėlėjuo, prī Amazuonės ė Negra opiu sotekiejėma. Tas ī dėdliausis miests Amazuonėjės medies ė 7 palē gīventuojū skaitliu miests Brazėlėjuo.

Kateguorėjė:Brazilėjės miestā
Lapielaižė

thumb|200px|Lapielaižės

**Lapielaižė**, kėtap ***lapielaižis, gaidelis, gaidkuojė, gaidkuojis, gaidoks, žīdgrībė, žīdgrībis*** () ī tuokė jiedama grība.

Grības vėršos kap tuorielka, rīškē geltuons, sīkēs muorkavs aba blīškē geltuons. Kuotoks tromps, kėts, tėisē jongias so keporė. Jēb parpjauni, ēn stipruoks smuoks, žalė lapielaižė toria laiška skuoni.

Aug lapielaižės samanūs vairiuos medies, bet tonkiausē eglīnūs ė šėlūs. Tonkē tiktās pats vėršos kīša ėš pu samanu. Ont kalnaliu aug kektoms, krūvuoms.

Ta ī nuognē miegiama grība – ana jied truoškinta so svėisto, smetuona; tink kap garnīrs, mėrkals.

Kateguorėjė:Grības
Gėrė

thumb|240px|Gėrė šalėp Vėlniaus

**Gėrė** ī nuognē dėdlė ė sena medė. Anuo galam rastė vairiausė omžiaus mediu, ī palėkė̄ dėdli žmuogaus nasoteriuoti pluotā. Gėrės gīven vairūs reti žvierē, aug kieravuojamas augalū rūšis.

Andās daugoms Žemaitėjės liuob būtė dėdlės gėrės, bet paskom anas daugomuo bova ėškėrstas. Daba dėdlesnė gėrės ī Karšovuos, Koliū, Žagarės.

Kateguorėjė:Medė
Rodmēsė

thumb|250px|Rodmēsės

**Rodmēsė**, vėituom ***rodmeisė*** () ī tuokė jiedama grība.

Rodmēsės keporė kap torielka, 7-12 cm skersmenė, muorkavas barvas. Kuots drūts, tuokės pat barvas, kap ė keporė. Parpjuovus bieg muorkavas soltis. Toria maluonu smuoka.

Aug rodmēsės nug rogpjūtė lėgo spalė mienėsiu, pošīnūs (īpatingā jaunūs miškūs, paraisties). Kėta, padabnē ėšruodontė rodmēsiu rūšės aug eglīnūs. Poikē tink laikītė ožsliegtas.

Kateguorėjė:Grības
Grozdė

thumb|240px|Dvė grozdė

**Grozdė** () ī tuokė jiedama grība.

Grozdės ožaug dėdlės, cielā baltas. Anūm keporės kap torielkas, istrėžā 20-25 cm, nūlinkosēs kraštās. Kuots drūts ī, līgos. Parpjuovus bieg tuokės kartės kap pėpėrā soltis, katruos paskom pažalioun.

Aug grozdės nug rogpjūtė lėg spalė. Anas galam rastė ė lapoutiu, ė skojoutiu medies, īpatingā ōžoulīnūs. Tonkē aug krūvuom.

Grozdė ī jiedams grībs, bet prīš verdant anou rēk pamėrkītė sūdītam ondenie, ka ėšētom kartoms. Kėituoks, jiedont kremzd terp dontū.

Da grozdė šauk padabnē ėšruodontė, bet jouda grība (tas ī, jouda grozdė).

Kateguorėjė:Grības
Vilnuonė

thumb|240px|Dvė vilnuonė

**Vilnuonė**, kėtap ***vilnelė, gauročė, vilnėkė*** () ī tuokė jiedama grība.

Vilnuoniu keporės kap torielkas, istrėžā 5-10 cm, sīkēs lėgo 15-20 cm. Barva rūžava. Kuots ėšruod padabnē keporē. Ciels grībs rasiet vėlnuots ī. Parpjuovus bieg baltas laiškės soltis, bet patė grība kvep.

Aug vilnuonės nug lėipas lėgo spalė lapoutiu ė mišriuos medies, tonkiausē pu beržās. Tink sūdītė, sliegtė, bet prīš verdont rēk palaikītė sūriam ondenie, ka ėšētom kartoms.

Kateguorėjė:Grības
Ōžoula baravīks

thumb|240px|Do ōžoula baravīko

**Ōžoula baravīks** () ī tuokė grība, baravīks.

Aug lapoutiu medies, pu ōžoulās, lėipuom, beržās, kamė ī žuolies. Dīgst daugomuo vasaras pabonguo ė rodeni.

ōžoula baravīks ėš skvarmas padabnos paprastam baravīkou, bet anou vėršā šėrmi, pilki aba geltuoni, vuo kuots ė pamošalā rauduoni. Vėdos geltuons, paskom pamielėnou.

Jiedamas, bet ne tuokis gers kap paprasts baravīks.

Kateguorėjė:Grības
Šilbaravīkis

thumb|240px|Šilbaravīkē (''Gīroporus castaneus'')

**Šilbaravīkis** aba ***šilbaravīks, šėla baravīks*** () ī tuokė grība, katra ėšruod padabnē baravīkou.

Žmuonis šilbaravīkēs paprastā šauk vairius grībus, katrėi ėšruod padabnē baravīkou, bet, ka ėr īr jiedami, nie tuoki geri kap čīsts baravīks. Nug anou šėla baravīks skėras sava geltuono kuoto ė pamošalās, papluokštesnė ė minkštesnė keporė. Šilbaravīkē aug šėlūs, pu pošėm.

Muokslėškā dalės šilbaravīkiu prėgol prī slīduoka (kazliuoka) gėmėniū. Kap katrėi šilbaravīkēs šauk ė najiedamus, gorius baravīkus.

Da šilbaravīkēs šaukiami:

2011-11-12 Suillus variegatus crop.jpg|*Suillus variegatus*, dzūkūs ėr aukštaitiūs šaukiams „makavīko“
Home cave 948674636.jpg|*Tylopilus felleus*, goros ė najiedams
Xerocomus Chrysenteron.JPG|*Xerocomus chrysenteron*


Kateguorėjė:Grības
Kelmotis

thumb|220px|Jauni kelmotē

**Kelmotis** aba ***kelmoks*** () ī tuokė grība.

Ėšruod kelmotis švėisē geltuonā aba rodā, anou keporė kap kūgis, bet kap grība senst, tap ana ėm pluokštietė. Ont vėrša ī tuoki kap ė žvīnelē. Kuots geltuons, tēvs, kreivs, so tuokio sėjuono, katros tonkē būn solėpė̄s so keporė.

Aug kelmotē vairiuos (īpatingā lapoutiu) medies, parkūs, suodnūs. Vėsūmet aug dėdliem krūvuom ont kelmū, senū aba sotrēšosiu mediu stombriū, šaknū. Kelmotē jiedama grība ī, bet težė, labiau tink ožsliegtė.

Kateguorėjė:Grības
Fricos Ričerds Šiaudėnis

thumb|233px|right|Frics Ričerds Šiaudėnis
** Fricos Ričerds Šiaudėnis** ( 1871 m. siejės 19 d. – 1906 m. bėrželė 22 d.) – lietoviu kėlėma, Vuokītėjės zuouoluogs, muokslėninks, truopniausē platē žėnuoms ož sėpėlė sokeliejė bakterėjės *Spirochaeta pallida* (tepuogė žėnuomas kāp *Treponema pallidum*) soradėma. Ton ons sorada dėrbdams Berlīnė krūvuo so vuokītiu muokslėninko Erėko Huofmano. Tēpuogė dėrba so malērėjės, mėiga lėguos ė kėtās medecėnas tīrėmās.

## Šaltėnē

Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis
Kateguorėjė:Bioluogā
Grenfela daugiabotė gaistros

**Grenfela daugiabotė gaistros** ī 2017 m. bėrželė 14 d. Luonduonė, Onglėjuo, notėkė̄s magtīngs gaistros par katron žova mažiausē 72 žmuonės. Gaistra gesėna aple 200 gaistrėninku, dėrba 45 gaistru gesėnėma mašėnas.

Kateguorėjė:notėkėmā
Slīduoks

thumb|240px|Do slīduoko

**Slīduoks**, kėtap ***kazliuoks, slīdgrībis, težlis*** () ī tuokė jiedama grība.

Slīduoka vėršā tomsē rodi, slīdi, pamošalā geltuoni. Kuots slīduoka balts ī, apiejė̄s tuokēs žėidās. Parpjuovus ėšruod geltuons, toria gera smuoka.

Auga slīduokā vasaras pabonguo ė rodeni vairiūs pošīnūs, īpatingā smiltingūs aba pošū ėr egliu medies. Tonkē aug krūvuom.

Prīš taisont nug slīduoka rēk nūloptė slīda louba. Tink ožsliegtė.

Kateguorėjė:Grības
Pampuotaukšlis

thumb|240px|Pampuotaukšlē

**Pampuotaukšlis**, kėtap ***pompuotaukšlis, pompuotauškis, pompuotekšlis, pompuotaukštis, pompotis*** () ī tuokė grība.

Ėšruod kap kuokis ėšpampė̄s kiaušis aba grūšė, balts aba pilks, apaugė̄s tuokēs pampās aba dīglēs. Kap sosenst, pampuotaukšlis parodoun – jēb tuoki sokiožėni, ta ons paleid debesi dolkiu, katras ėš tikra ī anou spuoras.

Aug pampuotaukšlē nug gegožė lėgo spalė vairiūs vėitūs: medies, parkūs, ganīklūs, tonkē krūvuom. 

Kateguorėjė:Grības
Goutė

thumb|240px|Goutės

**Goutė** aba ***goutena*** () ī tuokė grība.

Ta nedėdlė grība ī. Keporė so lakštalēs, kūgėška. Vėršā būn vairiū barvu, bet jiedamu tā pilki, švėisē aba tomsē rodi.

Aug vasaras pabonguo ė rodeni, daugomuo spīglioutiu medies. Dīgst cielās tėlptās (goutās).

Geriausē tink jiestė sliegtas goutės.

Kateguorėjė:Grības
Laumšloustė

thumb|200px|Laumšloutiets beržos

**Laumšloustė** da žemaitiūs vairē šaukiama: ***laumės šlouta, lamšloutė, laumiešloutis, laumašloustis, laumašloutė, laumiešloutė, velnašloutė*** ī tuokės grības () padėrbts kuokė medė šakū sosirezgėms.

Ta ī tuokė parazėtėnė grība, katra isiveis augalū lāstalies. Grībīna ėm žeistė augalū šakas, lapus, vaisius.

Tonkiausē laumšloustės isimet i beržus – anas ėšruod būktās medie piln varnalėzdiu, bet ėš tikra tenās ī grības pažēstas ė nuognē sosiraizgiosės medė šakas. Da laumšluostės isimet ėr i eglės, pošis, vīšnės, trešnės. Tuokis medis, katramė gausoms laumšloustiu, šaukiams laumšloutėnio, laumšloustėnio. Roukoun, būktās tuokiūs mediūs sopas laumės.

thumb|left|230px|Laumšloustė pošie
Narēk laumšloustės painiuotė so amalo, katros ī tuokis augals, augons mediu šakūs (Žemaitėjuo ons neaug, tėktās dzūkūs).

Kateguorėjė:Grības
Kateguorėjė:Augalū narē
Duovīds Panceruovs

**Duovīds Panceruovs** (, g. 1987 m. vasarė 11 d.) ī poikē žėnuoms Lietovuos tīrėmu žiornalėsts. Dėrb nug 2006 m. Īr dėrbės Okraėnuo Maidana revuoliocėjės ė Rosėjės agresėjės prīš Okraėna gadīnie. Dėrb Laisvės TV.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Žemės taukā

thumb|160px|Žemės taukā
**Žemės taukā** () ī tuokė najiedama, baisē smėrdontė grība.

Pradiuo žemės taukā ėšruod kap kuokis kiaušis, posiau ėšlindė̄s ėš žemės. Paskom ėš tuokės liorlas ėm rastėis ėlgs kuots, katros ėšruod balts ė lėnkts. Ont anuo vėršaus pasidara tuokė žvīnauta ė baisē smėrdontė keporė. Ta anuos smarvė trauk varmus, katrėi ėšnešiuo grības spuoras.

Aug žemės taukā nug lėipas lėgė siejė, daugomuo lapoutiu medies, parkūs, suodnūs, kūlīnūs.

Žmuonis ėš žemės taukū „liorlas“ ė „kiaušė“ liuob taisītė liekvarstus nug kaulu suopolė, puodagras.

thumb|left|210px|„Kiaušis“ so „liorla“

Kateguorėjė:Grības
Brėidielis

thumb|200px|Brėidielis

**Brėidielis** () ī tuokė onkstība jiedama grība.

Briedielis ėšruod baisē sorokė̄s, kap ožkarpoutas, nūkropė̄s kap ropožė. Anou kuots balts ī, vuo keporė švėisē roda. Vėdou so skīliem, toštavėdoris.

Aug briedielē pavasari, balondė–gegožės mieniesēs, sīkēs ė rodeni. Anėm tink švėisės vėitas, lapoutiu medės aba parkā.

## Galleria

Morchella esculenta 1.jpg
Morchella esculenta 3.jpg
Common Morel - Morchella esculenta (26031278013).jpg
Morchella esculenta 5.jpg
Morchella esculenta 6.jpg
Old holiday shot of Morchella esculenta (GB= Morel mushroom, D= Speise-Morchel, NL= Gewone morielje) - panoramio.jpg


Kateguorėjė:Grības
Šongrībė

thumb|200px|Šongrībė (''Tubaria'')
thumb|200px|Šongrībė (''Psathyrella pennata'')

**Šongrībė** aba ***šongrībis, šūdgrībis*** ī bikuokė grība, katra netik jiedėmou aba ī nuognē prasta jiestė. Žmuonis tap šauka vėsus grībus, katrūm patīs napažīst aba najied. Pu prauda, dalės grībautuoju narėnkamū grību tink jiestė, bet tonkiausē nie padabni i jiedamus, sokropė̄, spierē sogležt, ėštežt. Vuo terp šongrībiu īr ė daug tročnu, kartiū, laiškiū grību, katrėi pavuojingi svēkatā.

Terp žėnuomu šongrībiu ī mosmerē, žemės taukā, miešlagrībē.

Kateguorėjė:Grības
Ėkrā

thumb|240px|Ėkrā

**Ėkrā** ī tuokėi žovū kiaušalē, katrūs anuos leid tėisē i ondeni. Anūm leidėms šaukiams nerštva.

Ėkrā pasigamėn pas žovū muotrėškas, anūm kiaušėdies. Kap anuos ėšnerša tūs ėkrūs, tap paskom anūs apvaisa žovū vīrėški (so pėinēs). Ėkrā plauka liuosā pu ondeni, kabėnas prī žuoliū, kūliu, kronta. Ėš ėkrū ėšsirėt žovītės.

Žovės so ėkrās šaukiama, ka ana īr ėkrė. Kap katrūm žovū ėkrā ī dėdlē gers jiedis.

Kateguorėjė:Žovis
Kateguorėjė:Jiedē
Nerštva

**Nerštva** (kėtap *nerša, neršėms*) ī tuokis čiesos kap ondenė gīvē (īpatingā žovis, nuor gal būtė ė varlės) leida sava ėkrus.

Žovis nerša pavasari, bet skėrtingo čieso ė skėrtingūs vėitūs: līdekas nerša vuo nūtėrpus snėigou, sava ėkrus lėi ont ondenė augalū, paskom žuolies, balondė pabonguo nerša brōšės ė rodakės. Šamā nerša opiū atkolūs puoruom ė sava ėkrus kieravuoj. Karšē ėr ešerē nerša dėdlēs tontās prī krontū, terp žuoliū. Vuo aruosā nerša tīkē, pavasarė pabonguo aba net vasaras pradiuo.

Nerštvā rēkalings ondenė šėltoms prīgolnā palē žovi: skersnokiou – 10-12 laipsniu, meknē – 5-13, karpiou – 18-20, aruosou – 14-19, rodakē – 14-18, ešeriou – 9-12, salatiou – 6-10, šamou – 16-28, līdekā – 4-13, vuožkā – 15-20, brōšē – 8-12, sterkou – 7-8.

## Šaltėnē

Kateguorėjė:Žovis
Kateguorėjė:Gausėnėmasės
Korkolā

dešinėje|miniatiūra|240x240px|Varlė korka korkolus
**Korkolā** ī tuoki varliū kiaušalē, kap ė žovū ėkrā. Anūs pagamėn varliū muoterėšku kiaušėdės, ė paskom varlės tūs korkolus leida i ondeni. Kap pakliūn i ondeni, korkolā baisē ėšbrinkst, solimp ė pavėrst tuokio liūlė gniožolo.

Varlės korkolus korka i šėlta, gerā saulės apšvėista ondeni, tas ī, i prūdus, griuovius, opaliu ėr ežerū krontus, balas. Par kelės dėinas ėš korkolū ėšsirėt varluožē.

Kateguorėjė:Gausėnėmasės
Varluožis

thumb|240px|Pėlns ondou varluožiu

**Varluožis** (kėtap ***boužgalvis, varluožgalvis, varluogalvis, varluozos, varluožė***) ī tėktās ėš korkolū ėšsirėtė̄s tuokis gīvis, būsėma varlie. Ons da ī kap ė žovės – toria ėlga oudega ė trompa bet stuora kap boužalė, kap božons galva. Ėš šuonu toria kap ė pelekus, kap ė kuojės.

Varluožē da toria žiaunas, ėr alsou tėktās ondenio (ondenie ėštėrposio uoro), jied vairės žuolės, gal prīlėptė prī augalū.

Paskom varluožē spierē parsimaina i varlės – anėm nūkrėnt oudega, ėšaug kuojės, padėdliej ciels kūns, anėi praded alsoutė uoro, gīventė ont kronta.

Varluožē laikas tūs vėitūs, katrūs varlie sokorkė korkolus, tas ī balūs, kūdrūs, griuoviūs, pelkies, ežerū ėr opaliu žuolies, šolnies.

Kateguorėjė:Gīvē
Kerpė

miniatiūra|260x260px|Ont sėinu, akmenū augontė kerpė (''Xanthoria parietina'')
**Kerpė** () ī tuokis smolkos žīvats, ėšruod kap ė augals, katramė sīkio soaugė̄ mažītē grībā ė domblē.

Dombliu lāstelies ī chuorofėla, katros lēd vīktė fuotosintezē ė tap gautė jiedė. Vuo grībā kieravuoj, ka domblē nesosostūm, gaun anīm trāšū. Dėdoms kerpės dombliu gniožols ī, vuo anuo vėdorie soaugosės mažītės grībaliu torielkielės.

Kerpės aug nuognē lietā, gerā prīsitaika prī uora parsimainīmu, žalioun ė žėima, sogera rasuos, rūka vilgšmė. Anas tonkiausē aug ont kūliu, sėinu, stuogū, tepuogė ont mediu, štolpū, krīžiu, paminklu, ī rūšiu, katras aug ė ont žemės (pvz., šioris).

Kateguorėjė:Grības
Kempė

thumb|220px|Kempė ont berža

**Kempė**, kėtap ***pintės, pintėnė, kempėnė, kempėnis*** () ī tuokė grība, katra aug ont mediu.

Kempė būn nuognē kėita, sausa, tomprė, pilkuos barvas, ėšrontīta tuokēs ravās, lėgo 30 cm ėšėlgā mieroujont.

Aug kempės ėr ont da augontiu, ėr ont nabgīvū mediu (īpatingā beržū), kelmū, griaumenū. Būn prilėposės ont medė stombrė, sīkēs pu kelės krūvuo. Augontius medius spierē sotrešėn.

Kempės žmuonis liuob nauduotė ognē skeltė – kap spruogėla nūspruogst ont sausuos kempės, ta ėm smilktė, ė nū anuos galėm prīdegtė kėtus dāktus. Da kempės nuognē lietā smilkst, tūdie tink rūkītė ėš auliū bėtis.

Aplė kuoki baisē sausa, sositraukosi dākta aba pikta, nūsososi žmuogu saka, ka tas kap kempė (pintės) ī.

Kateguorėjė:Grības
Gaidīs

thumb|200px|Gaidīs

**Gaidīs** ī vėštas (*Gallus gallus domesticus*) vīrėšks. Nug anuos skėras ka ī dėdlesnis, paprastā rīškesnės barvas plonksnuom, so dėdlė oudega, ont galvuos toria dėdlė rauduona skiautarė ė pu snapo tuokė pat „barzda“. Ont staibiu ī tuoki pentėnā, katrās gaidē pešas.

Gaidē skardē gėid sīkis nū sīkė par ciela dėina, ė tas nug sena liuob būtė žmuoniem kap ė kuoks dzieguorios. Gaidē praded gėiduotė zars tik ėm auštė, ė tasā čiesos šaukiams gaidīstė aba tėisiuog gaidēs. Tūmet žmuonis liuob keltėis ėr ėmtėis sava darbū.

Gaidīs priveiza vėštu polka, gėn anas nug katėnū. Sositekė̄ keli gaidē tūjaus poul peštėis, tūdie žmuonis ė bikuoki peštėis spieru žmuogo liuob šauktė gaidio. Pėitrītiu Azėjuo, vėituom Centrėnie Amerėkuo gaidiū peštīnės ī dėdlē vīru miegiama zabuova.
 
Palē senuobėnė žmuoniū viera, kap ožgied gaidē, tap velnē ė kėtuoki muonā met sava bluogus ožmīslus ėr ėšsislapsta. Gaidīs da nug sena mieruojams so ognėm, ta ožtatās gaistros da šaukiams „rauduono gaidio“.

Kateguorėjė:Paukštē
Plonksna

[thumb|240px|[Balondis (paukštis)|Balondė plonksna]]

**Plonksna** ī tuokis paukštiu aprieds. Tas ī ragėnis vėršotėnė skūras slouksnė (epidermė) padars. Plonksnas ne tėktās leid paukštiou skristė, bet ė dabuo kūna šėloma, napraleid ondenė ė doud paukštiou rēkalinga barva.

Kap tėktās ėšsirėt paukštokā, tap anėi pradiuo būn tėktās so pūkās. Kažkūmet pu dvījū nedieliu anėi ėm mainītėis i plonksnas. Anas ėšaug ėš tuokiū skūruo esontiu gomborieliu.

Plonksnas būn trėjū rūšiu: vėinas („kuontūrėnės“) īr ėlgas, so drūta ašėm ė dėnga paukštiu sparnus, oudega, šuonus; kėtas („pūkėnės“) ī pūkā (anas daug mažesnės, slabnesnės, geruokā pūkoutās); tuokės plonksnas sauga šėloma; vuo „siūlėnės“ plonksnas aug „kuontūrėniu“ plīšiūs.

Paukštē kas 1-3 metā šerias, tas ī, met sava plonksnas, katrūm vėituo ožaug naujės.

Kateguorėjė:Paukštē
Kateguorėjė:Kūna narē
Gūžīs

**Gūžīs** (), aba **gorklīs** ī tuokė vėita paukštiu kaklė, katrou anėi kraun da nasovėrškėnta lesala.

Kap katrėi paukštē (pvz., vanagā, sakalā, kap katrėi mažesni paukštokā) gūžie kavuoja jiedi, ba retā gal rastė savėi lesala.

Vėštas ė balondē gūžie laika jiedi, ba anėim rēk, ka prīš vėrškėnont skrondie da lesals būtom pavēks tuokiū fermentu. Kap katrėi paukštē gūžiūs laika jiedi kap anou neša sava vākam, vuo balondē sava gūžiūs vākam penietė da gamėn tuoki „paukštiu pėina“.


Kateguorėjė:Kūna narē
Jiedėms

thumb|220px|Jiedėms

**Jiedėms** ī jiedė diejėms i borna, ka tas būtom sokromtīts, sovėrškėnts i doutom žmuogou jieguos. Jiedėms ī bikuokė žīvata znuoks, ba vėsi padarā toria jiestė, ka gautom augėmou, kostiejėmou, gīvībės ėšlaikėmuo rēkalingu galiu.

Jēb augalā solp mineralėnės medegas, žvierē jied žali jiedi, ta žmuogos daugomuo savėi jiedi taisa anou parmainīdams – verd, kep, šotėn, rūka, sausėn, slega. Par ėlgas gadīnės palėika šmuotā skėringu jiediu ėr anūm jiedėma būdu.

Žmuonis paprastā jied 3 sīkius i dėina, vuo jēb smarkē dėrb, ta da ė tonkiau ožkond. Žemaitē skėra tūs jiedėma čiesus:
* prīšposrītis
* posrītė, posrītis
* prīšpėitis
* pėitā
* pavakaris
* vakarīnė
* naktpėitė
 
Jiedėmou paprastā rēk rakondu – šaukštu, šakotiu, peiliu, tuorielku, bliūdu – tūdie žmuonis jied tonkiausē nomūs aba tamtīč pabūdavuotūs vėitūs (kavėnies, valgīklūs, restaranūs), bet sīkēs prīsirēk jiestė ė gomtuo: tam paprastā taisuoms jiedis ėš onkstiau (pavėržis) aba taisuoms vėituo, ont lauža.

Natoriejėms kon jiestė bads ī.

Kateguorėjė:Jiedis
Prīšposrītis

**Prīšposrītis** ī jiedis, doudams darbėninkam par sonkius pavasarė ė vasaras darbus. Tas ī šiuokis tuokis ožkondėms (douna so sūrio, blīnā) onksti rītė, da tėktās par aušra. Paskom suotiau pajiedama par posrītė.

Kateguorėjė:Jiedis
Prīšpėitis

thumb|240px|Vuokītiū darbėninkā jied prīšpėiti

**Prīšpėitis** (aba ***prīšposdėinis***) ī nadėdlis jiedis, doudams par dėdliuosius darbus (aba jēb pėitā taisuomi vieliau) čieso terp posrītiu ė pėitū. Paprastā tas ī kuokis nemondros ožkondėms – douna so sūrio ė svėisto, šmuotoks mēsuos (skėlondis, kilbasos).

Kateguorėjė:Jiedis
Pėitā (jiedis)

thumb|200px|Dabartėnē pėitā

**Pėitā** tas ī dėdlīsis dėinuos jiedis, katros jiedams kūmet aplė posdėini (vėdordėini), toria būtė karštos. Anam žemaitē paprastā liuob taisītė kuokė zopė (bolbīnė, batvėnē, kuopūstīnė, šaltėbarštē), ė kon tas ėš mēsuos. Pėitom gal būtė ė grību, klecku, kuokė kėtuokė suota jiedė. Daug kamė palėkė̄s papratėms pėitom jiestė do karšto jiedio – zopė ė kuoki drūta jiedi (tonkiausē ėš mēsuos, aba žovėis).

## Šaltėnē

Kateguorėjė:Jiedis
Pavakaris

**Pavakaris** (aba ***pavakarė, pavakarīnė***) ī jiedis, katros jiedams ontruo dėinuos posie, aplė 4-5 adīna, terp pėitū ė vakarīnės. Žemaitiūs paprasts pavakaris ī saldos aba rūgštos pėins so douna aba bolbėm, aba vėituo ton gal būtė tošėnīs (šotėntas bolbės so ožkolo). Sīkēs tas gal būtė ė blīnā, kokolē.

Tas darbīmetė jiedis ī – darbėninkā par pėitus mažomielė paėlsi vuo paskom dėrb lėgo saulielaidu, ta par ton čiesa da ožjied pavakari. Rokoun, ka pavakari „atneš“ ėr „ėšsineš“ gondros – tas ī, ka parleka gondrā, prasided dėdlė̄jė darba, tap rēk taisītė pavakari, vuo kap ėšleka – tap ė darbā bėngas ė pavakarė nabrēk.

## Šaltėnē

Kateguorėjė:Jiedis
Poukā

thumb|240px|Poukā
**Poukā** aba ***pūkā*** ī tuokės nuognē minkštas, švelnės, porės, lėngvas paukštė plonksnas. Anūm ašės nuognē trompa ė minkšta, vuo plaukaliu daug. Poukā sauga paukšti nug šaltė, ondenė ė būn pakavuoti pu dėdliuosiuom plonksnuom. Da poukā leid paukštiam laikītėis ont ondenė, skristė. Cielā so poukās pėrmas dvė nedielė būn tiktās ėšsirėtė̄ paukštokā.

Paukštiu (īpatingā žōsū) poukus žmuonis peš ė pil i ėmpėlus pagalvėm.

Poukās da šauka ė kap katrūm augalū sieklu „skristokus“ (pvz., kiaulpėiniu, osniu, pūku ė kt.).


Kateguorėjė:Kūna narē
Pūkā (augals)

thumb|240px|Pūkā
**Pūkā** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prīgol prī viksvoulėniu augalū (*Cīperaceae*) šeimuos.

Tas ī tuokė žuolie, katra ėšaug 10-50 cm aukštoma. Žīdia pūkā nug vėdorė pavasarė lėgo vasaras pradiuos nadėdlēs žėidalēs, bet kap nūžīdia, tap tou vėituo pasilėik dėdlis balts pūkū koukšts – tūs pūkus pagaun vies ėr ėšnešiuoj sieklas.

Aug pūkā kēsīnūs, pelkies, torpīnūs. Ėš anūm sopovosiu šaknū palėik torpės.

Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Vakarīnė

thumb|240px|Vakarīnė

**Vakarīnė** aba **večerė** ī paskotėnis dėinuos jiedis, jiedams vakarė, aplė 8 adīna. Paprastā tas liuob būtė lėngvos ė šėlts jiedis – bolbīnė, potra, bolbiu kuošė, tepuogė kuokė pėinėška zopė (vieliau pradieti taisītė ė makaruonā, rīžā). Tėktās par Kūtės liuob taisītė dėdlė ė suotė vakarīnė.

Daba vakarīnė tonkē būn dėdlīsis dėinuos jiedis, ba žmuonis, katrėi dėrb ciela dėina ne nomūs, tėktās pargrīžė vakarė gal pataisītė kon suotiau. Daba vakarīnė paprastā būn onkstiau (aplė 5-7 ad.), anā taisa vairius karštus ė suotius jiedius.

## Šaltėnē

Kateguorėjė:Jiedis
Naktpėitė

**Naktpėitė** ī nuognē vielībs jiedis, katros liuob būtė jiedams tėktās par dėdliāsės metu talkas, īpatingā dėrbint lėnus (par lėnamoši, lėnamīni, lėnabrokti) ė kolant.

Žemaitiūs naktpėitē liuob taisītė tarkainiu, kūgelė, kokoliu aba bondieliu so smetuona, kastėnė, gėruos.

Naktpėitė liuob doutė tou vėitou, katrou žmuonis ė dėrb – rejuo, perenie, klietie.

Kateguorėjė:Jiedis
Īkaištis

**Īkaištis** (aba *pavėržis*) ī jiedis, katra gaspaduorios liuob duoveniuotė ūkie dėrbontiam bernou aba remeslėninks sava pameistriam.

XIX o. pab.–XX o. pr. i pavėrži iviejė dounas kepals, brīzos lašėniū, avėis mentė aba kompis, sīkēs – šmuots svėista, kelbasos. Žemaitiūs metū pradiuo da liuob doutė pavėrži ė berna tievam.

Īkaištio da šaukiams ė bikuokis jiedis, katrou isided i keliuonė, ėškīla.

Kateguorėjė:Etnuograpėjė
Kateguorėjė:Jiedis
Kiauliena

thumb|240px|Kiaulė̄na

**Kiauliena** ī mēsa, katra palėik paskerdus kiaulė. Tas ī vėina labiausē svietė jiedamu mēsu ė daugiausē Lietovuo jiedama mēsa.

Kiauliena žmuonis jied vairē pataisīta – vėrta, kepta, rūkīta, sūdīta. Bavēk vėsas kiaulės kūna dalīs jiedamas ī.

Žemaitiūs paprastā kiaulė liuob skerstė rodeni aba žėima, īpaingā ont švėntiu (vestoviu, Kaliedu) – par ton čiesa liuob sojiestė vėrta ė kepta kiauliena, vuo daugoma liuob ėšrūkīs kap lašėnius, skėlondius, kompius, kelbasus ė paskom jies par cielus metus.

Žīdā ė mosolmuonā kiaulienas najied, ba laika, ka tas ī nečīstos jiedis.

Daugoma kiaulienos svietė paskerd Kėnėjė, Amerėka, Vuokītėjė, Ispanėjė, Brazilėjė, Kanada, Vietnams, Prancūzėjė, Danėjė.

Kateguorėjė:Mēsa
Jautiena

thumb|240px|Jautiena
thumb|240px|Jautienas šmuotā

**Jautiena** ī mēsa, katra palėikt paskerdos karvė aba jauti. Ta ī vėina labiausē jiedamu mēsu Lietovuo ė vėsam Svietė. Daugis jautė kūna šmuotu tink jiestė – anas jied vėrtas, keptas, rūkītas, dėrb kelbasus, sasīskas. Jautiena ī sunkesnė, kėitesnė mēsa nekāp kiauliena. Kap atskėra mēsa ī jaunū jautoku ė telītiu mēsa – veršiena. Lietovuo karvės nug sena laikė daugiau pėinou, tūdie jautiena liōb būtė rets ė brongos jiedis.

Jautienas nejied indoėstā ė laika, ka karvė ė jautis dėdlē šėnavuojamo gīvio īr, ė laika karvės tiktās pėinou.

Daugiausē jautiena svietė skerd Australėjė, Brazilėjė, Argentėna, Kanada, Meksėka, Amerėka, Rosėjė. Dėdlē daug jautienas žmuonis jied Šiaurės ė Pėitū Amerėkūs.

Kateguorėjė:Mēsa
Bads

**Bads** ī natoriejėms kon jiestė, aba nasogebiejėms par laika patenkīnt mėnkiausiu jiedėma puorēkiu. Bads ī nūtėkė̄s tonkē ė zars vėsūs Svieta vėitūs, tonkē krūvuo so vaina, gomtuos ėškaduom ė kėtū nageru nūtėkėmu gadīnie.

Kateguorėjė:jiedis
Tūtis

thumb|240px|Tūtis

**Tūtis**, kėtap ***tošks, tūtė, tūtie*** ī tuokis dākts mažam vākou (kūdėkiou), katron tas solp, būktās ons būtom muotīnas paps. Paprastiausis tūtis būn kuokis gīvuolė skūruos šmuots aba tuokė goma. Daba tūtē būn mondresni, ėš sintetėniu medegu, so plastmasėnio galo, sīkēs ė so ronkenielė, vuo gierėmou – so ciela bonkotė. Tūtis paded vākou atžīstė nug muotīnas papa – ons tūmet solpa pėina par tūti. Da tūtis spakajėn vāka, ka ons nakruoktom, ba so tūtio ons jautas kap būtom so muotīna (ale gal solptė ė sava pėrštus).

Paprastā vākā bėng solptė tūti 2–4 metu. Par ėlgā solpiams tūtis kreivėn augontius dontis.

Kateguorėjė:Dāktā
Vištiena

thumb|240px|Marėnouta vištiena

**Vištiena** ī mēsa, katra palėik papjuovus višta aba gaidi. Ta ī labiausē svietė jiedama paukštiena ė vėina labiausē jiedamu mēsu. Ta ī, mieruojant so kėtuom, kūda ė svēka mēsa, vuo rėibiausė skūra ī. Daugomuo jiedama vištas krūtėnielė, sparnalē ė kolšalės. Žmuonis jied vištiena virta, kepta, rūkīta, šotinta. Vištiena gerā laikas ožšaldīta, spierē pataisuoma, tūdie daug kamė svietė palėkus kap „grēts jiedis“.

Mēsā augėn tīčiuom ėšvestas mēsinės vištu veislės, vuo dedekliu mēsa būn nuognē kūda ė kėita.

Daugiausē svietė vištienas prīpjaun: Amerėka, Kėnėjė, Brazilėjė, Meksėka, Rosėjė, Irans, Induonezėjė.

Kateguorėjė:Mēsa
Paukštiena

thumb|240px|Kepts kalakots

**Paukštiena** ī mēsa, katra palėik papjuovus kuoki paukšti. Ka ana ī kūda ė minkšta mēsa, pamieravus so gīvuoliu, ta ana da šaukiama „balta mēsa“, katra kap ė nie vėsā čīsta mēsa (katra ī „rauduona mēsa“).

Tokiausē jiedamas mēsas:
* vištiena
* žōsiena
* kalakotiena
* pīliena (aba ontiena)
* retiau korapkiena, fazaniena, potpalakiena ė kt.

Kateguorėjė:Mēsa
Žōsiena

thumb|240px|Žōsiena

**Žōsiena** ī mēsa, katra palėik papjuovus nomėnė aba laukėnė žōsi. Ta ī rėibuoka, tuokė salduoka skuonė mēsa. Anuo ī daug kalcė, cinka, gelžėis, B gropės vitamėnu ė da vitamėnu A ė C. Tepuogė, rėibiuo žōsė̄nuo daug ė žīvatou naudingu puolinasuotiūju rėibalū rūgštiū. Nūlatuos jiedont žōosiena, žmuogaus žīvats pašalėn toksėnus (tročus), sonkoma skrondie, bložnėis lėgas. Žōsiena īpatingā žėimuos jiedis ī, daug kamė svietė jiedams par Kaliedas ė Naujūsius metus.

Daugiausē žōsienas svietė prītaisa Kėnėjė, tepuogė da daug – Egėpts, Vengrėjė, Lėnkėjė.

## Šaltėnē

 
Kateguorėjė:Mēsa
Pīliena

thumb|240px|Keptas pīlės

**Pīliena** (aba ***ontiena***) ī mēsa, katra palėik papjuovus nomėnė aba laukėnė pīlė. Patė mēsa ī tomsė, rauduonuoka, kūda, vuo skūra nuognē rėibė ī. Pīliena tink vėrtė, keptė, šotintė, skrodintė. Paprastā tas ī švėntiu jiedis. Ėš pīlienas taisa kuonservus, kilbasas.

Daugiausē pīlienas svietė papjaun Kėnėjė, geruokā mažiau – Prancūzėjė, Malaizėjė, Amerėka, Vietnams.

Kateguorėjė:Mēsa
Vitalios Portnikuovs

**Vitalios Portnikuovs** (; g. 1967 m. gegožė 14 d.) īr okrainėitiū žornalėsts ė poblėcėsts, dėrb „Radėjė Svabuoda“ (*Liousuojė radėjė*) apvėizdėnīnko. 2013 m. truopnē prisidėjė pri Euramaidana revuoliucėjės uorganėzavėma.

Kateguorėjė:Okraėnas žmuonis
Veršiena

thumb|170px|Veršienas vīniuotėnis

**Veršiena** ī mēsa, katra palėik paskerdus jauna veršieli aba telīčė. Nug jautienas skėras, ka ī minkštesnė ė gardesnė. Veršienā skerda daugomuo veršalius a ne telīčės, ba tėi nadous pėina.

Veršiena prabongė mēsa, delėkatėsos ī, tūdie ana liuob taisītė tik par dėdlės švėntės (pvz., vestovės), ėš anuos paprastā gamėn tiktās švėižės mēsuos jiedius (kaltietus, soltėnius, vėralus), vuo ne rūkītus.

Kateguorėjė:Mēsa
Dešra

thumb|240px|Dešras
**Dešra** aba ***kilbasos*** ī tuokis mēsuos jiedis.

Dešra taisa ėš vairiuos mēsuos: jautė̄nas, kiaulė̄nas, retiau ėš avė̄nas aba paukštė̄nas. Mēsa somal aba sokapuo, da prīded lašėniū, sīkēs kraujė (kraujėnė dešra), būtėnā droskas, pėpėru, kėtuokiu pagardū (cėbolė, česnaga, kvīnu ė kt.).

Dešras nug sena kemš i tēvas kiaulės gruobas. Paskom anas būn rūkuomas rūkīkluo, ka gautuom gera smuoka. Kėtas dešras būn ka verd.

Dešra ī ėlgā ėšsilaikons, šalts jiedis, katra tink dietėis kap pavėrži. Ana jied so douna ė svėisto, so kiaušīnė. Paprastā ėšrūkītas dešras liuob laikīs kamėnė ė jies tiktās par švėntės.

Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Kindžioks

dešinėje|miniatiūra|250x250px|Kindžioks
**Kindžioks** aba ***skėlondis*** ī tuokis rūkīts mēsuos jiedis, vėins ėš tautėniu lietoviu jiediu ī. Taisuoms ons ėš kiaulė̄nas. Nug sena kindžioks liuob būs vasaras darbīmetė jiedis (jiedams par šėinpjūtė, rogpjūtė), tepuogė anou vāšėns svetius aba patīs vāšinsėis par švėntės.

Kindžioks taisuoms ėš šmuotās sopjaustītas mēsuos, i katra da prided lašėnoku. Paskom imaiša pagardū (pėpėru, česnaga, kvīnu) ė palėik kelės adīnas pastuovietė. Paskom mēsa sokemš i kiaulės pūslė ėr ožrėš vėrvalė. Da kelės dėinas palėik kindžioka kabietė ka isisūrietom, vuo paskom rūka kamėnė alksnė ėr ieglė dūmās nug 2 lėgo 15 dėinu. Paskom da mienesi kindžioks tora pakabietė, ka būt tinkams jiestė.

Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Joudopės seniūnėjė

**Joudopės seniūnėjė** īr Ruokėškė rajuona šiaurie, rovežiounas so Latvėjė. Centros īr Joudopė.

## Istuorėjė
2001-04 bova:
* 53 suodas
* 3 vėinsiedē
2009-09-01 bova:
* 1 miestalis: Joudopė
* 53 suodas
* 3 vėinsiedē

## Gīvenvėitės
*	Aleknas - 98 gīv.
*	Alksnē - 25	gīv.
*	Apūnėškis - 13	gīv.
*	Armuonīs - 6	gīv.
*	Baršē - 0	gīv.
*	Brīzgē - 37	gīv.
*	Botėnėškis - 0	gīv.
*	Čētē - 0	gīv.
*	Dėdsuodė - 189	gīv.
*	Dėrvuonā - 15	gīv.
*	Generališkis - 6	gīv.
*	Gīlē - 17	gīv.
*	Gėnuotā - 14	gīv.
*	Ėlzenbergs - 3	gīv.
*	Joudopė - 2043	gīv.
*	Jotkē - 40	gīv.
*	Kėimėškē - 10	gīv.
*	Kėrmielėškis - 2	gīv.
*	Kraštā - 12	gīv.
*	Kokē - 22	gīv.
*	Laukėninkā - 2	gīv.
*	Lėngienā - 0	gīv.
*	Lokštā - 223	gīv.
*	Mānēvas - 114	gīv.
*	Naujasuodė - 14	gīv.
*	Neršiuonīs - 10	gīv.
*	Uonoškis - 286	gīv.
*	Padoubīs - 0	gīv.
*	Pagrūbīs - 4 gīv.	
*	Pakapė - 23 gīv.
*	Pakapė̄nė - 37 gīv.
*	Pašėlē - 32 gīv.
*	Patėltē - 1 gīv.
*	Pėkėitā - 5 gīv.
*	Proselē - 20 gīv.
*	Rāšē - 251 gīv.
*	Raupē - 34 gīv.
*	Remēkē - 21 gīv.
*	Rozgā - 10 gīv.
*	Sėdabrė̄nė - 0 gīv.
*	Skrėdolē - 29 gīv.
*	Skoumontā - 34 gīv.
*	Slabada - 8 gīv.
*	Suodnelē - 96 gīv.
*	Stuonėškis - 64 gīv.
*	Šėkšnē - 9 gīv.
*	Teklė̄nė - 5 gīv.
*	Trompėškis - 6 gīv.
*	Ožobalē -  19 gīv.
* Valiūnėškis - 3 gīv.
* Vanagė̄nė - 4 gīv.
* Vedovėškis - 38 gīv.
* Vėštagerklis - 2 gīv.
* Vītelėnė - 6 gīv.
* Vėzgīnė - 0 gīv.
* Vīžouneles - 1 gīv.
* Žiuogėškis - 2 gīv.
Lašėnē

thumb|245px|Šmuots lašėniū

**Lašėnē** ī jiedis, taisuoms ėš kiaulė̄nas rėibalū (taukū).

Būn sūdėti ė rūkīti lašėnē. Anūs pjaun paprastā ėš nogaruos ė šuonu skerdė̄nas, laika sūrėmė so droska, pėpėrās, česanago, laura lapās. Paskom rūka panašē, kap ė dešras.

Rūkītus lašėnius jied kap atskėra jiedi so douna, tepuogė anūm ded i zopes, kuopūstus, narėibė mēsa, lašėniu gabaliokus maiša i dešra, kindžioka, malta mēsa.

Stėprē apčirškinti maži lašėniū gabaliokā spėrgā ī. Anėi ī kap ožkols kiaušīnē, kleckam, šiopėniou, zopėm, vėrtėniam, skrīliam ė vairiem kėtiem jiedėm.

Ėš lašėniū da tėrpėn taukus (laju).

Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Viedarā

thumb|240px|Viedarā

**Viedarā** ī tuokis jiedis, katros taisuoms prīkemšont stuora kiaulės gruoba.

Viedarā būn bolbėnē aba kraujėnē.

I bolbėnius viedarus kemš bolbiu tarkius, i katrūs imaiša cėbolė, lašėnoku, droskas, pėpėru. Tūmet prikimštus gruobus sorėš ė kep pečiou.

Kraujėnē („joudi“) viedarā taisuomi ėš kroupu, somaišītu so kiaulės kraujo. Da panašos jiedis ī krovainis („kraujėnė douna“).

Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Krovainis

thumb|240px|Švediškos krovainis

**Krovainis** ī tuokis kepals so kraujom. Būs krovainis, ka kraujus so mėltās ė kresnuom somaiša.

Papjauta gīvuolė krauji liuob maišīs so mėižėniem kroupuom, rogėnēs mėltās, pramėiš ondenio. Krovainius liuob laikītė šaltā, kobėlė, „mēsuos kamaruo“, katruo stuov ė kobėlā so sūdīta mēsa. Tuokė „douna“ liuob valgītė biškioka pašildīta, pakepta ont taukū, ana ožvėlgīs rūgšto aba sampėlėnio pėino.

Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Kateguorėjė:Kepalā
Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Tešmou

thumb|245px|Karvės tešmou

**Tešmou** ī kuokė gīvuolė muoterėškas kūna maišos, katros prītvinkst pėina vākam žindītė. Tešmenās vėsū pėrma šauka melžamu gīvuoliū (karviu, vuožku, retiau komeliu, aviū) pėina uorganus. Būn so kelēs spenēs. Sosided ėš soaugosiu pėina liauku.

Kap prītvinkst karvė, tad tomp dėdis tešmou ė pėjuoj (tas rēšk, atlaid pėina, ons ī melžams).

Kateguorėjė:Kūna narē
Žvieriena

thumb|240px|Šerniena

**Žvieriena** ī mēsa, katra palėik papjuovus kuoki laukėni žvieri. Tas paprastā svarbiausis medžiuoklės laimėkis ī. Kap rets jiedis, žvieriena mondros jiedis („delėkatesos“) ī – ana doud i stala par švėntės, īpatinguom pruoguom. Seniau tas daugomuo puonu, konėgākštiu jiedis liuob būtė. Būs ka žvieris diel jiedė gaudīs ė paprasti žmuonis ėš bada.

Tonkiausē taisuoma žvieriena:
* šerniena
* stirniena
* zoikiena
* elniena

Kateguorėjė:Mēsa
Grībīnė

thumb|240px|Grībīnė

**Grībīnė** ī zopė, katra taisa ėš grību. Anā tink ė žalės, ė sliegtas, ė džiuovintas grības. Grībīnē pjausta tokiausē baravīkus, lapielaižės, šampinjuonus. Da prided bolbiu, muorku, cėboliu, sīkēs kroupu (rīžu, perlėniu), makaruonu, žuolīnu. Ožbalėn smetuona, pėino.

Grībīnė ī daugomuo Euruopas ė Rītū Azėjės šaliū jiedis.

Kateguorėjė:Zopės
Katlietā

thumb|245px|Katlietā

**Katletā** ī tuokis mēsuos jiedis, nuors panašē gal taisītė ėr ėš žovėis, paukštė̄nas, rīžu, grību, bolbiu.

Katlietus taisa tap: i malta mēsa ded žalius kiaušius, pėinė aba ondenie mirkīta batuona, pīraga aba džioviesiu, kapuotu cėboliu aba česnaga, pėpėru, droskas. Tūmet vėskon sovoliuoj terp delnū ė kep alėjou aba taukūs ont petelnės. Jied katlietus so bolbėm, bolbiu potra, mėrkalo.

Žuodis „katliets“ pariejė nug prancūzu *côtelette*, katros rēšk „šuonkaulis“ ba senuobie Euruopuo tas jiedis bova tėktās mēsa so šuonkaulio.

Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Gruobīnė

thumb|240px|Lėnkėška gruobīnė

**Gruobīnė** ī zopė, katra verd ėš traukintu gruobu. Ana taisa ėš jautė, kiaulės aba avėis gruobu ė skrondė šmuotu. Anėi tora būt gerā ėšplautė. Kap ė kėtas zopės, ana gardėn laura lapās, pėpėrās, droska, kėtās pagardās, ded muorku, bolbiu, sīkēs mēsuos kokoliu. Jiedama so douna.

Lėnkėjuo gruobīnė ī tautėšks jiedis, šaukiams „flaki“.

Kateguorėjė:Zopės
Kuošelīna

thumb|245px|Kuošelīna

**Kuošelīna** ī mēsuos jiedis, katra taisa ėš kaulu soltėnė ė mēsuos šmuotu. Pradiuo ėšverd kaulus so mēsuos šmuotelēs (tonkiausē kiaulė̄nas, bet tink ė kėtuokė mēsa). Ėš kaulu smegenū ėšēn tuokė medega, nū katruos vėrals paskom kist. Ėšvėrus, kaulus ėšjiem, nūgrond mēsa ė soded apent i vėrala, ė tūmet pastata šaltā, ka sokėitietom.

Jied kuošelīna so douna ė krėinās. Tas tonkē liuob būtė švėntiu jiedis.

Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Palėndrėca

thumb|245px|Sovīniuota palėndrėca

**Palėndrėca** aba ***palėndvėca*** ī tuokis mēsuos jiedis – kiaulė̄nas aba jautė̄nas šmuots, ėšpjaunams ėš moskola, katros ī šalėp nogaras kaula. Ta mēsa tonkē liuob nauduos kimštė dešruom, bet sīkēs palėik atskėrā, ėšsūda, ėšbarsta pėpėrās ė česnago, sokemš i žarna aba druobė ė laika sausuo vėituo. Palėndrėca ī patsā minkštausis gīvuolė moskols, tūdie tuokė mēsa būn švelnė, gerā ėškep aba ėšverd.

Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Krovainīnė

**Krovainīnė** aba ***joka*** ī tuokė zopė, katra taisa ėš sokrešiejosė kiaulės aba žōsėis kraujė, katra da blėnd rogėnēs miltās, prīded kuoki šmuota mēsuos (smagenū, lašėniu aba kuo tās da), ipil kuopūstu sūrīma, ded droskas, pagardū (tīmėjuonu, laura lapu, pėpėru), cėboliu, sīkēs da dounas topėniū, kroupu (pvz., grėku), vaisiu. Krovainīnės ėlgā vėrintė nie galėma. Sīkes (īpatingā žemaitiūs) krovainīnė verd sīkiom so miltėnēs kleckās. Gerā ėšvėrta krovainīnė toria būtė jouda.

Krovainīnė nug sena liuob būs rodenė skerstoviu jiedis, taisuoms ont Vėsū Švėntū dėinuos.

Kateguorėjė:Zopės
Kresnas

thumb|245px|Taukā so kresnuom

**Kresnas** aba ***krasnas*** ī tuokis mēsuos pagards ėš gīvuolė (paprastā kiaulės, retiau žōsėis) taukū. Ka ėštėrpst taukā, palėikt kresnas – maži, sositraukė̄ lašėnė šmuotalē. Kresnas nug sena liuob būtė vairiausiu jiediu oždars – kresnas ded i zopės, viedarus, anās oždara kleckus, vėrtėnius, lazankės, vėrtas aba keptas bolbės, tošītus kuopūstus, blīnus, kiaušīnė, bolbiu pīraga (kūgeli), šotīnė, vairės kuošės. Ėš kresnu da taisa mėrkala so smetuona. Žmuonis liuob jiestė ė paprastiausē douna, ožtepta kresnuom.

Kateguorėjė:Mēsuos jiedē