open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grūstovīs

thumb|200px|Žemaitėšks grūstovīs
**Grūstovīs** (kėtāp ***grūstovs, grūstuvis***) īr rakonds, skėrts smolkintė vairius dalīkus. Sodara ėnds ė lazda, so katra ėr ī grūdoma. Ans būn medėnis, plastmasėis, metalėnis, vairaus dėdoma. Grūdami ī pėpėrā, siemenis, žuolīnā, bolbės.

Kateguorėjė:Rakondā
Grieblis

thumb|Grieblis
**Grieblis** īr rakonds, skėrts sorenktė nukrėtosios lapos, nupjauta žuole, šėina, tepuogė līgėntė, porentė dėrva. Griebli sodara medėnė vuo plasmasėnė ronkėna ė metalėnis, medėnis vuo plasmasėnis ontgalis so "nagās".

Kateguorėjė:Rakondā
Šėins

thumb|200px|Šėina kopėta
**Šėins** īr nūpjauta, ėšdiuovinta ė sorėnkta žuolie, katra būs gīvuoliams šieralou. Šėins īr šėinajams pėivūs, lonkūs, ganīklūs.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Šiaudā

**Šiaudā** īr ėš javū atlėikās (ėšdžiovūsė stėibā, lapā). Anė nauduojam kāp jieds gīvoliam, kāp pakrats tvartūsė, kāp pakavėma prėimuonė, trōša.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Miešlos

**Miešlos** īr gīvoliū (karviu, arkliū) šūds. Ons, somaišīts so šėinu, kuompostu naudanams kāp uorganėnė trōša, tortėnga azuota nitratu.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Šūds

thumb|250px|Karvašūdis
**Šūds** īr par gīvūnu vėrškėnėma taka perėjosės ėr pašalėntas uorganėnės medegas (bovė̄s jiedis). Sosidara gruobūs, kap ėš sovėrškinta jiedė ėšsiorbams ondou. Pašalėnams par šėkskīlė.

Šūds nug sena nauduonams kap traša (pvz., miešlos, srotas) augalam, ba anamė palėkė̄s gausoms mineralėniu medegu (pvz., azuota).

Kateguorėjė:Bioluogėjė
Tautėškē (Šėlotė)

**Tautėškē** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Joknātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 17 žmuoniu.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Katītiū seniūnėjė

**Katītiū seniūnėjė** () - seniūnėjė Šėlotės rajuona pėitrītiūs, centros - Katītē. 

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Katītē – 737 gīv.
*Stobrē – 228 gīv.
*Versmėninkā – 160 gīv.

## Kėtas suodnas

*Akmenėškē – 77 gīv.
*Ontšīšē – 46 gīv.
*Kažemiekā – 52 gīv.
*Kekersā – 4 gīv.
*Kraulēdē – 16 gīv.
*Laugalē (kaima dalės) – 10 gīv.
*Medėškėimē – 4 gīv.
*Muolgėrē – 12 gīv.
*Naustobrē – 20 gīv.
*Skersvėitē – 14 gīv.
*Šlaunē – 15 gīv.
*Oikšē – 37 gīv.
*Oluozā – 55 gīv.
*Ožkamonė (Ožkamuonē) – 22 gīv.


## Nūroudas
*Katītiū parapėjė
*Katītiū seniūnėjės tėnklopės

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Katītē

**Katītē** () īr gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Katītiū seniūnėjuo, anuos cėntros. Anuo gīven 737 žmuonis (2001 m.)

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Akmenėškē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Katītiū seniūnėjuo. Anuo gīven 77 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Rosnės seniūnėjė

**Rosnės seniūnėjė** () - seniūnėjė Šėlotės rajuona pėitvakariūs, centros - Rosnė. 

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Rosnė – 1642 gīv.
*Šīškrontė – 118 gīv.
*Pakolnė – 115 gīv.
*Oustadvarės – 108 gīv.

## Kėtas suodnas

*Skėrvītė – 1 gīv.
*Vuorosnė – 0 gīv.


## Nūroudas
*Seniūnėjės tėnklopės

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Rosnė

**** () – gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Rosnės seniūnėjuo, anuos cėntros. Anuo gīven 1642 žmuonis. Isėkūros Nemona deltuo, Rosnės saluo. Žvejībėnis ousts.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Adeta

thumb|right|260px|Siovėma adatas

**Adeta** ī kūds, ėlgs rakonds siūtom ė siovėnietom, katruo vėins šmuots īr aštros, kėtam galė palėikta bolė siūlou ivertė. Pėrmuosės adetas bova ėšdėrbamas ėš kaulu, dīgliū ėr medė, daba adetas ėšderbamas dėdliausē ėš onglėne plėina vielas. 

Adetas būn vairaus dėdloma, nelīgo kuokė druobė rēk dėrbtė.

Kateguorėjė:Rakondā
Pakolnė (Šėlotė)

**Pakolnė** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Rosnės seniūnėjuo. Anuo gīven 115 žmuoniu.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Oustadvaris

**Oustadvaris** () – gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Rosnės seniūnėjuo. Anuo gīven 108 žmuonis.

## Švītorīs

1873–1876 m. prėišās Mėnėjės žiuotės ėšstatītas aštouniū kompū Oustadvare švītorīs, sojongts so švītorīe sara gīvenamuojo bodīnko. Daba ons īr teknėkas ėstuorėjės pamėnkls, navėgacėjā nabnauduojams, bat īr poikos Rusnės ė Mėnėjės krašta apžvelgas buokšts.

1907 m. ėšstatīta ondens kielėma stacėjė so gara torbėna, sosiorbontė pėivu ondens partelio ė nuolėidontė anou i Atmatas ope.

Lietovuos pašts 2003 m. ėšlēda pašta ženkla so Oustadvare švītore abruozdelio.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Vuorosnė

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Rosnės seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis.

## Istuorėjė

Vuorosnė – vėina seniausiu pamare karašta gīvenvėitiu. 1366 m. Krīžioutiu uordėns raštė mėnavuojama kāp *Variszkin* (Varėškėnė), vieliau – *Warruss*, *Warruß*  (Vuorosnė),  *Alt Russ*  (Senuojė Rosnė). 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Čiesos

**Čiesos** (*čiestos*) īr vėinmatis, rēlētīvos nū pluotmies neatsēms reiškėnīs. Čieso ivardėnama materėjaliū uobjėktu egzėstavėma trūkmie, anū padietės pluotmiē terposavė atžvėlgio.

Čiesos meruojams omžēs, metās, mieniesēs, dėinuom, andīnuom, mėnotėm, sekondėm.

Gomtėškā čiesos merujams i dėina, nakte, rīta, vakara.

Kateguorėjė:Čiesos
Šėlotės seniūnėjė

**Šėlotės seniūnėjė** () īr seniūnėjė Šėlotės rajuona pėitvakariūs, cėntros - Šėlotė. 

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Šėlotė – 21 300 gīv.

*Traksiedē – 1105 gīv.
*Macėkā – 967 gīv.
*Pagrīnē – 934 gīv.
*Grabopē – 666 gīv.
*Lautē – 538 gīv.
*Gādelē – 319 gīv.
*Vėlēkē – 189 gīv.
*Ožlėiknē – 174 gīv.
*Armalienā – 173 gīv.
*Barzdūnā – 120 gīv.
*Sausgalvē – 120 gīv.

## Kėtas suodnas

*Didšėlē – 26 gīv.
*Gnībalā – 17 gīv.
*Grabopielē – 29 gīv.
*Juonātē – 47 gīv.
*Kalėninkā – 30 gīv.
*Kėrlėkā – 38 gīv.
*Mažē – 44 gīv.
*Metėrkvėitē – 27 gīv.
*Ropkalvē – 21 gīv.
*Šėlmēžē – 49 gīv.
*Šīša – 47 gīv.
*Šlažā – 47 gīv.
*Tatamėškē – 1 gīv.
*Verdānė – 56 gīv.
*Žalgėrē – 86 gīv.


## Nūruodas
*gazieta „Pamarys“
*gazieta „Šilokarčema“
*alektruonėnė gazieta „Šilutės žinios“
*Seniūnėjės tėnklapės

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona seniūnėjės
Traksiedē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šėlotės seniūnėjuo. Anuo gīven 1105 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Macėkā

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šėlotės seniūnėjuo. Anuo gīven 967 žmuonis.

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Gādelē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šėlotės seniūnėjuo. Anuo gīven 319 žmuoniu.

## Istuorėjė
Mėslėjama, ka Gādeliū kaima ožvadėnėms kėlis nu Rosnės evangelėku liotruonū konėga Mīkuola Gaidē (1632-1689), katras 1864 m., ton vėituo gavės žėmės, ikūrė suodna, pavardies. 1792 m. Gādeliūs gīvena 5 valstėitiū kolmėninku šėimas. XX omžiaus pėmam šmuotė kaimalės bova ėšsėbarstės 4 km² pluotė, dėrba do vieja malūnā. Gādelē bova valstiaus centrs, prėgoliejė Verdānes parapėjā.  

Šiaurėniam kaimalė šmuotė 1816 m. ėšstatīts muolėnis muokīklas bodinkos, 1821 m. pradė̄jė dėrbt pradėnė muokīkla (toriejė vėina klase ė vėina muokītuoja). 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Žīgātiū seniūnėjė

**Žīgātiū seniūnėjė** () - seniūnėjė Tauragies rajuona vakarūs, cėntros - Žīgātē. 

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Žīgātē – 643 gīv.
*Sartėninkā – 453 gīv.
*Aukštopē – 406 gīv.
*Kēstē – 280 gīv.
*Vėsbarā – 222 gīv.
*Šėkšnē – 159 gīv.
*Draudenē – 136 gīv.

## Kėtas suodnas

*Baltē – 72 gīv.
*Būdvėitē – 89 gīv.
*Botkā – 48 gīv.
*Dabropėnė – 13 gīv.
*Dėrvienā – 71 gīv.
*Gaudātē – 37 gīv.
*Gėrėninkā – 25 gīv.
*Kaupē – 5 gīv.
*Lapkasės – 0 gīv.
*Laužėninkā – 13 gīv.
*Lazdīnė – 7 gīv.
*Lēkėškē – 37 gīv.
*Margėškē – 9 gīv.
*Mordelē – 4 gīv.
*Pabūdvėitē – 30 gīv.
*Paluolītės – 0 gīv.
*Pašėkšnē – 16 gīv.
*Prīšmantā – 95 gīv.
*Potuokšlē – 71 gīv.
*Rėngėnē – 0 gīv.
*Roikē – 44 gīv.
*Skėržemė – 90 gīv.
*Stėrbātē – 25 gīv.
*Stėrbātīnė – 61 gīv.
*Stuokātē – 60 gīv.
*Trompėninkā – 45 gīv.
*Trompėškē – 33 gīv.
*Orvėnē – 0 gīv.
*Ožpelkē – 9 gīv.
*Vaidėlā – 11 gīv.
*Vaitėškė – 2 gīv.
*Vėlātē – 29 gīv.
*Vīlūstē – 9 gīv.
*Zuolėškē – 17 gīv.


## Nūroudas
*https://web.archive.org/web/20080130114246/http://www.taurage.lt/index.php?select=1208

Kateguorėjė:Tauragies rajuona seniūnėjės
Žīgātē

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo, anuos cėntros. Anuo gīven 643 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Kēstē

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 280 žmuoniu.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Ropkalvē

**** () - gīvenvėitė Šėlotės rajuonė, Šėlotės seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuogos. 

I pėitos nu kaimalė īr Rupkalviu liūns (pluots - 34 km²), aštonts vagol dėdloma Lietovuo.

## Istuorėjė

Nu senuobės Ropkalviūs gīvena gīvoliu augintuojā – pęivėninkā; buvo isikūrė ont nadėdliu pakėlėmu, sokoltūrėnos Ropkalviū liūna, Nemona užlėinamas pėivas. 1872 m. par Ropkalvios notėists plents Šėlotė-Rosnė. Lėgė 1912 m. Ropkalvē prėgola Verdānės, vieliau – Šėlokartemuos parapėjā.
 
1910 m. bova 111, 1925 m. – 125, 1997 m. – 32 gīventuojā (11 ūkiu). 2003 m. galvėjos laikė 5 ūkē (12 vėinetu). 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Gėrėninkā (Tauragie)

**Gėrėninkā** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 m. Gėrėninkūs gīvena 25 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Roikē

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 44 žmuonis.

Ėšgoldėniūs šaletniūs mėnavuojams nu 1561 m. Īr dvejas navėikontes kapėnes. 

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Potuokšlē

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo, ož 3,5 km nu Sartėninkū. Anuo gīven 71 žmuogos.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Zuolėškē

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo, ož 2 km nu Žīgātiū. Anuo gīven 17 žmuoniu.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Mordelē

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Žīgātiū seniūnėjuo, ož 3 km nu Aukštopiū. Anuo gīven 4 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Tauragies seniūnėjė

**Tauragies seniūnėjė** () - seniūnėjė Tauragies rajuona rītūs, cėntros - Tauragie. 

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Taurā – 1891 gīv.
*Botkelē – 498 gīv.
*Dapkieškē – 432 gīv.
*Dauglaukės – 367 gīv.
*Dacėjuonā – 348 gīv.
*Joudpetrē – 255 gīv.
*Juonėškė – 135 gīv.
*Skėrgālā – 129 gīv.
*Jatkantē – 120 gīv.
*Meldėkvėršē – 114 gīv.

## Kėtas suodnas

*Alanga – 11 gīv.
*Antgorklē – 0 gīv.
*Balondėškē – 4 gīv.
*Baltromējėškē – 40 gīv.
*Bēgerėškē – 12 gīv.
*Bekerėškē – 0 gīv.
*Bėmbėlėnė – 2 gīv.
*Cēkėškė – 17 gīv.
*Dagē – 0 gīv.
*Drāslaukės – 24 gīv.
*Donuokā – 32 gīv.
*Dvaralės – 18 gīv.
*Dvarvėitē – 5 gīv.
*Gėrgždā (suodnas dalės) – 12 gīv.
*Grėnėidē – 63 gīv.
*Gorklē – 48 gīv.
*Juocē – 35 gīv.
*Kalnėškē – 13 gīv.
*Kalpuokā – 22 gīv.
*Kraštėnė – 8 gīv.
*Koisē – 91 gīv.
*Lapīnā – 18 gīv.
*Laporvis – 36 gīv.
*Laužs – 3 gīv.
*Lengvenē – 18 gīv.
*Ližē – 14 gīv.
*Lokšėškē – 2 gīv.
*Māstē – 12 gīv.
*Mėižē (suodnas dalės) – 6 gīv.
*Muolīnā – 20 gīv.
*Muolopis – 76 gīv.
*Uorelėškē – 0 gīv.
*Paberžē – 12 gīv.
*Pajūris – 83 gīv.
*Pakalpuokē – 9 gīv.
*Pašešovis – 2 gīv.
*Petkātē – 10 gīv.
*Plėkėškė – 6 gīv.
*Puožerūnā – 67 gīv.
*Puožerūnu GS – 7 gīv.
*Rūgalē – 32 gīv.
*Suodalė – 5 gīv.
*Stāgėnė – 27 gīv.
*Stragotė (suodnas dalės) – 62 gīv.
*Šakē – 4 gīv.
*Šaltātē – 6 gīv.
*Šėlėnė – 16 gīv.
*Tarālē – 43 gīv.
*Trakėninkā – 25 gīv.
*Trakšelėškē – 5 gīv.
*Trūkėškė – 22 gīv.
*Valėškē – 4 gīv.
*Vėtkātē – 23 gīv.
*Vuoverātē – 4 gīv.
*Žadgālā – 26 gīv.


## Nūroudas
*https://web.archive.org/web/20070928160538/http://www.taurage.lt/index.php?select=1207

Kateguorėjė:Tauragies rajuona seniūnėjės
Taurā

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 1891 žmuogos.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Juonėškė

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies ė Gaurės seniūnėjuos. Anuo gīven 135 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Gorklē

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 48 žmuonis.

1923 m. kaimalie gīvena 80 žmuoniu, 1991 m. – 60.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Lokšėškē (Tauragie)

**Lokšėškē** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 2 žmuonis.

Kaimalie liōb būtė vėina naudingiausiu rajuonė ėšlėkosė XIX omžiaus suodnu. Anuos ėšplanavėms bova tėpėšks tam kraštou būdīngs XIX omžiau. Suodna sodarė: gīvenams bodīnkos, klietis, ledānes, daržėnes, jaujas ė prūds. Terėtuorėjė bova aptverta egliem ė lapoutēs medēs. Suodna sonaikinta 1989 metās.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Suodalė (Tauragie)

**Suodalė** aba **Suodnalė** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Trakšelėškē (Tauragie)

**Trakšelėškē** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Tauragies seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.

## Ožvadėnėma kėlėms

Kaimalė ožvadėnėms atsėrada nu Sebastėjana Trakšelāte pavardies, katram prėgola vėins valaks žemės kaimalie, kumet ons prėgola Šemetas vātėjā.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Lėtros

**Lėtros** (**l**) īr metrėnė mieravėma sėstemas tūre vėinets. Standartėnis SI sėstemas tūre vėinets īr kubėnis metros, no lėtros īr nauduotėns karto so kėtās SI sėstemas vėinetās.

## Santīkis so kėtās tūre vėinetās
Vėins lėtros īr līgos:
* 0,001 kubėne metra (m³).
* 1 dm³ (kubėnis decėmetros).
* 1000 kubėniu centėmetru (cm³)
* tūriou kuba, katruo kraštėniu ėlgoms 10 cm.

Lėtros gal būtė dalėnams i mažesnios vėinetos taikont SI sėstemas prīšdielios.

## Istuorėjė
Lėtros ivests 1793 metās Prancūzėjuo kāp vėins ėš „Respoblėkas mieravėmu“ ė prėlīgėnts vėinam kubėniou decėmetrou. Vards kėla ėš senesne prancūzu vėineta lėtruona, katruo pavadėnėms kėla ėš graiku ė luotīnu kalbu.

Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Sekondė

**Sekondė** - čiesa mieravėma vėinets, bazėnis SI ir CGS sėstemu vėinets. Sekondė līgė 9 192 631 770 ceze atuoma energėjės puokīte cėklu. 

Sekondė līgė 1/60 mėnotės ė 1/3600 valandas.

Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Kateguorėjė:Čiesos
Dr. Dre

[miniatiūra|dešinėje|180px|Dr. Dre 2008 metās Luos Andžele, [JAV]]

**André Romelle Young**, platiau žėmuoms sava pseuduonėmo **Dr. Dre** (gėmės 1965 m. vasarė 18 d.) - JAV repa mozėkonts, dainiū pruodiuseris, aktuorios ė vėsoumenės veikies. Ans ikūrė ė daba vaduovau mozėkas kuompanėjē Aftermath Entertainment, īr bovės vėins ėš mozėkas kuompanėjės Death Row Records mozėkontu ė bendrasavėninku. 

## Gīvenėma pradė
Ans bova pėrms Vernas ė Theodora Young vāks. Kumet Dr. Dre gėmė anuo mamā tebova 16 metu. Anuo tieva vards īr Theodore. Dr. Dre tievā vieliau apsėžanėjė. Bat 1968 m. anie ėšsėskīrė. Mama apsėžanėjė so Curtis Crayon ė anims gėmė do vaikio Jerome, Tyree ė mergelka Shameka. Būdams vāko Andrė duomiejuos vėnėla irašās, katruos bova ėšdėrbamas ėš puortėgrapėju. Anuo šeimīnuos kuolekcėjuo bova daugoma ton čiesa (XX omžiaus 7-uojė ė 8-uojė dešimtmetiū) R&B dainiu, toukiū, kāp Diana Ross, James Brown ė Aretha Franklin, irašā. Vagol laikraštė *Los Angeles Times* pasėrokavėma so anuo mama Verna R&B mozėka bova anā dėdlis atsėpalaidavėms nu dvejū darbū, i katrūs ana ēje dėrbtė kuožna dėina.

## Korība
### Dėskuograpėjė
* 1992 m. - The Chronic,
* 1999 m. - 2001,
* 2008 m. - Detox.

### Fėlmuograpėjė

## Asmenėnis gīvenėms
### Šėima
Nu 1990 lėgė 1996 Dr.&nbsp;Dre sosėtėkėnė̄jė so Michel'le, katra idainava vuokalėnės partėjės Death Row Records mozėkėnem albomam. 1991 aniem gėmė sūnos, katrou anie ožvadėna Marcel. 1996 gegozės mienesie Dr. Dre apsėžanėjė so Nicole Threatt, katra onkstiau bova apsėžanėjosė so NBA luošiejo Sedale Threatt. Dr. Dre ė Nicole tor do bendro vāko: sūnū Truth (gėmės 1997) ė dokra Truly (gėmė 2001). Dr. Dre īr biuoluogėnės repa mozėkonta tievs Hood Surgeon (tėkrs vards Curtis Young), anuo muotėna īr Lisa Johnson.

## Nūruodas
* Oficēlos tėnklopis
* ''Aftermath Entertainment'' tėnklopis

## Šaltenē

Kateguorėjė:JAV mozėkontā
Kateguorėjė:Mozėkas pruodioserē
François Mitterrand

200px|right
**François Mitterrand** (g. 1916 m. spalė 26 d. - 1996 m. sausė 8) īr prancūzu puolitėks, katras 1981 – 1995 metās ēje Prancūzėjės prezėdenta parėigas.

Kateguorėjė:Prancūzėjės prezėdentā
John Maynard Keynes

miniatiūra|150px|Džuons Meinards Keins
**Džuons Meinards Keinsos**, **Pėrms baruons Keinsos** (John Maynard Keynes, 1st Baron Keynes, 1883 m. bėrželė 5 – 1946 m. balondė 21 d.) bova britu ekuonuomėsts, katruo ėdiejės, vadėnamas keinsėzmo, padarė dėdle itaka muodernejē ekuonuomėkā ė puolėtėnē teuorėjē. Ans palaikė intervenciuonėstėne vīriausībės puolėtėka.

Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Mendeliejėva kemėniu elementu lentalė

**Periuodėnė (kemėniu) elementu lentalė** (kėtēp da gal būtė vadėnama *Mendelejeva lentalė*, *Periuodėnė elementu sėstema* ė pan.) īr lentalėnis kemėjės periuodėne diesne pavėdals, katram žėnuomė kemėnē elementā ėšdiestītė palē atuomėni skaitlio. Diesni atrada ė pėrma lentale sodarė Dmitrėjos Mendelejevs 1869 metu kuova 1 d. (vasarė 17 d. – vogol sena kalenduoriu).

## Standartėnė periuodėnė elementu lentalė



## Nūruodas

* Periuodėnė elementu sėstema paroušta VU ChF ė ALF.
* „GPeriodic“ elektruonėnė periuodėnė lentelė

Kateguorėjė:Klasėfėkacėju sėstemas
Kateguorėjė:Kemėjė
Pėrma svieta vaina

**Pėrma svieta vaina** bova svieta vaina, katra vīka daugiausē Euruopuo, nu 1914 lėipas 28 d. iki 1918 m. lapkristė 11 d. Anuos meto bov 40 mln. aukū (20 mln. mėrė, da 21 mln. bova sožeistė). 

Kateguorėjė:Vainas
Kateguorėjė:Istuorėjė
Svieta vaina

**Svieta vaina** īr vaina, katra apėm daugoma dėdliausiu ė svarbiausiu svieta valstībiu. 

Īr vīkė 2 svieta vainā: pėrma svieta vaina (1914-1918 m.) ė ontra svieta vaina (1939-1945 m.).

Kateguorėjė:Vainas
Paukštiu Taks

right|thumb|260px|Paukštiu Taks
**Paukštiu Taks** ī tuokė rīškė žvāzdiu jousta, katra žvāzdietie veizėt par ciela dongu. Tas ėš tikra ī tuokė kap sprėrouklė galaktėka, i katra veizam ėš anuos šuona. Žemė ė ciela Saulės sėstema tepuogė prigol Paukštiu Takou.

Tuokė viera ī, ka Paukštiu Taks ī dongaus kel’s par katrou paukštē (žōsis, gervės ė kt.), tepuogė nabašninku vielės skrend i dausas, katras rondas taka pėitėniam šmuotė.

Kateguorėjė:Galaktėkas
Gajos Jolėjos Cezaris

thumb|150px|
**Gajos Jolėjos Cezaris** (100 m. pr. Kr. lėipas 13 d. - 44 m. pr. Kr. kuova 15 d.) bova Ruomas karėnis ė puolėtinis līderis. Jis vaidėna svarbė ruolė Ruomas respoblėka keitant Ruomas imperėje.

## Žīmas

## Nūruodas

Kateguorėjė:Senuobės Ruoma
Kateguorėjė:Valduovā
Rasėzmos

**Rasėzmos** īr dėskrėmėnacėjės fuorma, kai rasė īr pagrėndėnis veiksnīs, apsprendontis žmuogous gabomos, ka tam tėkra rasė īr vėršesnė ė/o ka so žmuonėm rēk elgtėis prėklausuomā nu anu rasėnės kėlmies. Rasėzmos bova vėina pagrėndėniu fašėzma duoktrinu.

Kateguorėjė:Dėskrėmėnacėjė
Vāks

[thumb|upright|Do [graikā|graiko vāko]]
**Vāks** īr žmuogos, asontis vākīstės čiesė. Teisėškā vāks - pėlnametīstės nasolaukos asaba (Lietovuo - lėgė 18 metu).

Kateguorėjė:Žmuogos
Partenuons

thumb|200px|Partenuona vakarėnis fasads
**Partenuons** (senuobės graiku kalba: Παρθενών) īr šventīkla Graiku deivē Atienē, pastatīta V o. pr. Kr. Atienu akruopoli. Tai īr svarbiausis ėš Senuobės Graikėjės laikū ėšlėkes pastats, laikuoms Duorienėne eordere raiduos kolmėnacėjė, vėins magtėngiausiu svieta koltūrėniu pamėnklu.

## Nūruodas

Kateguorėjė:Senuobės Graikėjė
Mažuonā

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo, anuos cėntros. Anuo gīven 577 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Mažuonu seniūnėjė

**Mažuonu seniūnėjė** () - seniūnėjė Tauragies rajuona šiauries vakarūs, centros - Mažuonā.

## Dėdliausės gīvenvėitės

*Mažuonā – 577 gīv.
*Pagramontēs – 569 gīv.
*Lōmē – 346 gīv.
*Nuorkātē – 321 gīv.
*Papošė̄nė – 299 gīv.
*Songālėškē – 258 gīv.
*Šakvėitės – 164 gīv.
*Trė̄nuojė – 124 gīv.
*Golmenā – 119 gīv.

## Kėtas suodnas

*Alėjuošėškės – 61 gīv.
*Antšuonėjā – 7 gīv.
*Balskā – 40 gīv.
*Deblē – 0 gīv.
*Devīnakē – 3 gyv.
*Genē – 19 gīv.
*Griaužā – 55 gīv.
*Gudlaukės – 12 gīv.
*Jatkontalē – 9 gīv.
*Karapuolės – 74 gīv.
*Kasbarīnā – 44 gīv.
*Kaziškė – 0 gīv.
*Kelmīnė – 18 gīv.
*Kotorē – 2 gīv.
*Lėkėškė – 10 gīv.
*Lejuonėškė – 37 gīv.
*Līlavienā – 27 gīv.
*Matėškē – 23 gīv.
*Menė̄kiškē – 4 gīv.
*Mišēkē – 18 gīv.
*Naujėninkā – 0 gīv.
*Pogėropės – 91 gīv.
*Pogramontalės – 0 gīv.
*Rekstē – 16 gīv.
*Rekstokā – 25 gīv.
*Rėdėkėškė – 34 gīv.
*Rėngalē – 71 gīv.
*Rėngē – 96 gīv.
*Roibėškė (kaima dalės) – 0 gīv.
*Selmuonėškē – 6 gīv.
*Siaurkompės – 0 gīv.
*Sutkā – 29 gīv.
*Šaukė̄nā – 19 gīv.
*Tamuošātē – 0 gīv.
*Trakšelėškē – 18 gīv.
*Toštē – 19 gīv.
*Ousvėitės – 25 gīv.
*Ožbūdopės – 4 gīv.
*Vaitmė̄nā – 86 gīv.
*Vė̄žalaukės – 4 gīv.
*Visbuotā – 25 gīv.
*Zoikėškė – 0 gīv.


Kateguorėjė:Tauragies rajuona seniūnėjės
The Beatles

[thumb|99px|[Abruozdielis:The Beatles arrive at JFK Airport.jpg|miniatiūraBėtlu luogotėps]]
**The Beatles** (**Bėtlā**) – brėtu ruokenruola eras puop-mozėkas gropė, padariosė dėdle itaka vėsa svieta mozėkā ė koltūrā XX o. septėntam dešėmtmeti. Pėrmuoses Bėtlu dainas – ruokenruola, kantrė stėlious, rėtmėnės mozėkas ė blioza mišėnīs.

Pagrėndėnė gropės sodėtis:
* Džuons Lenuons (*John Lennon*; gėtara)
* Puolas Makartnis (*Paul McCartney*; buosėnė gėtara)
* Džuordžos Harėsuons (*George Harrison*; gėtara)
* Rėnga Stars (*Ringo Starr*, tėkrasės vards *Richard Starkey*; būgnā) 

## Albomā
* Please Please Me (1963)
* With the Beatles (1963)
* A Hard Day’s Night (1964)
* Beatles for Sale (1964)
* Help! (1965)
* Rubber Soul (1965)
* Revolver (1966)
* Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band (1967)
* Magical Mystery Tour (1967) (tupla-EP)
* The Beatles ("Valkoinen tupla") (1968)
* Yellow Submarine (1969)
* Abbey Road (1969)
* Let It Be (1970)

## Nūruodas

* ''Lietovuos bėtlomanu fuoroms (lietoviu k.)
* 

Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Katsushika Hokusai

thumb|150px|Kacošėka Huokosajos
**Katsushika Hokusai** (, 1760 – 1849) – japuonu dailėnėnks ė graveris, pėrms sogalvuojės sāvuoka *[[manga]]* ė pėrmuoses mangas autuorios. Vėins garsiausiu Huokosajous darbū īr abruozdieliu cėklos „36 Fodzėjamas kalna vaizdā“.

Hokusai, Katsushika
Scarlett Johansson

200px|thumb|Scarlett Johansson in January 2008
**Scarlett I. Johansson** (1984 m. Groudė 22 d. - ) - JAV aktuorė ė dainėninkė.

## Fėlmuografėjė
* Mary Queen of Scots (2009) — Mary, Queen of Scots
* The Spirit (2008) — Silken Floss
* He's Just Not That Into You (2008) — Anna
* Vicky Cristina Barcelona (2008) — Cristina
* The Other Boleyn Girl (2008) — Mary Boleyn
* The Nanny Diaries (2007) — Annie Braddock
* The Prestige (2006) — Olivia Wenscombe
* The Black Dahlia (2006) — Kay Lake
* Scoop (2006) — Sondra Pransky
* The Island (2005) — Jordan 2 Delta / Sarah Jordan
* Match Point (2005) — Nola Rice
* In Good Company (2004) — Alex Foreman
* The SpongeBob SquarePants Movie (2004) (voice) — Mindy
* A Good Woman (2004) — Meg Windermere
* A Love Song for Bobby Long (2004) — Pursy Will
* The Perfect Score (2004) — Francesca Curtis
* Girl with a Pearl Earring (2003) — Griet
* Lost in Translation (2003) — Charlotte
* Eight Legged Freaks (2002) — Ashley Parker
* An American Rhapsody (2001) — Zsuzsi/Suzanne Sandor (at 15)
* Ghost World (2001) — Rebecca
* The Man Who Wasn't There (2001) — Birdy Abundas
* My Brother the Pig (1999) — Kathy Caldwell
* The Horse Whisperer (1998) — Grace MacLean
* Home Alone 3 (1997) — Molly
* Fall (1997) — Little Girl
* Manny & Lo (1996) — Amanda
* If Lucy Fell (1996) — Emily
* Just Cause (1995) — Kate Armstrong
* North (1994) — Laura Nelson

Kateguorėjė:JAV aktuorē
Frensis Dreiks

thumb|Frensis Dreiks
**Frensis Dreiks** (*Francis Drake*; g. ~1540 m. – m. 1596 m. sausė 28 d.) bova onglu jūrėnėnks ė pėrats, keliavė̄s Elzbėjėtas I-uosės gadīnie. Ons ī pėrmāsis onglos, apkeliavė̄s aplinkou ciela svieta, ė ontrāsis, katros ton padarė, bėndrā.

Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis
Kateguorėjė:Keliautuojē
Kateguorėjė:Pėratā
Kanals

thumb|200px|Vėlhelma kanals 

**Kanals** (aba ***parkasos***) īr dėrbtėnis taks ondeniou biegtė. Īr dviejū rūšiū kanalo: lāstėma ė transpuorta. Lietovuo īr Vėlhelma kanals, Ogėnskė kanals, Augostava kanals. 

Kateguorėjė:Ondens transpuorts
Vėlhelma kanals

**Vėlhelma kanals** – 1865–1873 m. prancūzu vainas belaisviu ronkuom ėškasts kanals, tėisiuogē sojongės Klaipiedas uosta ė Minėje (a per ana ė so Nemono), šėtēp aplenkont Koršiu marės. Kanala ėlgoms 25,3 km, pluotis – 30 m.

Kateguorėjė:Kanalā
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuons
Napaleuons

thumb|Napaleuona abruozdielis
**Napaleuons** (gėmė kap *Napoleone di Buonaparte*, paskom *Napoleon Bonaparte*; 1769 m. rogpjūtė 15 – 1821 m. gegožė 5) bova prancūzu revuoliocinės armėjės generuols, nū 1799 m. palėkė̄s Prancūzėjės valduovo – lapkristė 11 dėina paskėrts I Prancūzėjės Respoblėkas Pėrmuojo Kuonsolo, a nū 1804 m. gegožė 18 d. palėka Prancūzėjės ėmperatuoriom (*Empereur des Français*), Italėjės karaliom (nū 1805 m.) ė Reina sājongas pruotektuoriom (nū 1806 m.) Ėmperatuoriom ėšbova lėgė 1814 m. balondė 6 d., tepuogė trompā nū 1815 metu kuova 20 lėgė bėrželė 22 d.

1792–1815 m. šaukiami Napaleuona gadīnė ī.

Kateguorėjė:Generuolā
Kateguorėjė:Prancūzėjės puolitėkā
Tīzenhauzā

**Tīzenhauzā** (, ) – ėš Huolštėina vuokītiu kėlosė Lietovuos Dėdliuoses Konėgaikštīstės (LDK) bajuoru dėdėku gėmėnie, XVII-XVIII o. toriejosė namaža itaka Abījū Tautū Respoblėkuo (ATR). Gimėnės gerbs - Boivuols.

Kateguorėjė:LDK dėdėkā
Akuonuomėka

**Akanuomėka** (gr. *οίκω* - nams ė *νέμω* - platėntė) īr tam tėkruos vėsuomenės materėalėnē, piningėnē, ė kėtė su gamība ė vartuojėmo susėējė santīkē, katrėi veik patė gamība, materialiniu gierībiu paskirstīma, tuos vėsuomenės struktūra, žmuoniū tarpusavė santīkius, materėalėnė ė dvasėnė gīvenėma turini. Ekonuomėkas pagrinda sudara materėalėniu gierībiu gamības mašinizavėms, mašėnu gamības išvīstīma laipsnis, katras geriausē būn apibūdėnams darba našoma ruodiklēs. Ekonuomėka īr objektēvos dalīks ė neprigolm nu žmuogaus nuora ė nusiteikėma.

Vagol vėsoutėnā prėpažėnta *Journal of Economic Literature* (Akanuomėnės literatūras žornala) klasėfėkacėje, akanuomėkas muokslos skėrstuoms i:
* [A] Bendruojė ė edokacėnė akuonuomėka
* [B] Akuonuomėnis mėntėis raida ė metuodaluogėjė
* [C] Matematėnē ė kėikībīnē metuodā
* [D] Mikruoakuonuomėka
* [E] Makruoakanuomėka ė muonetarėnė akuonuomėka
* [F] Tarptautėnė akuonuomėka
* [G] Fėnansėnė akuonuomėka
* [H] Vėišuojė akanuomėka
* [I] Sveikatas, švėitėma ė suocēlėnė akuonuomėka
* [J] Darba ė demuograpėnė akuonuomėka
* [K] Teisės akuonuomėkaa
* [L] Indostrėnė akuonuomėka
* [M] Versla vadība, versla akuonuomėka, marketėngs, sāskaitība
* [N] Akuonuomėnė istuorėjė
* [O] Raiduos akuonuomėka, teknuoluogėnē puokītē, augėms
* [P] Akuonuomėnės sėstemas
* [Q] Žemės ūke, resorsu, aplėnkuos ė ekuoluogėjės ekonomika
* [R] Miestu ė regiuonėnė akuonuomėka
* [Y] Kėtas šakas
* [Z] Specėfėnės srėtis (pvz., mena, relėgėjės, koltūras akuonuomėka).


Kateguorėjė:Suocēlėnē muokslā
Marks Puols

[thumb|200px|Marka Puola abruozdielis ([XVI omžios).]]

**Marks Puols** (*Marco Polo*; 1254 m. siejės 15 d. – 1324 m. sausė 8 d.) bova Venecėjės kopčios ė keliautuos, so sava tievo ė diedė vėins ons palėka pėrmūju euruopėitiu, katrėi keliava par „Sėlka keli“ i Kėnėjė. Anuo ons vėišiejė pas dėdlīji chana Koblaju (Čingėschana anūka). Marka Puola keliuonės aprašītas kninguo „Marka Puola keliuonės“.

Polo
Bankoks

**Bankuoks** īr Tailanda suostėnė ė dėdliausis šalėis miests. Anam gīven 10,5 mln. gīventuoju. Glabns Tailanda jūru ė opiu ousts, isėkurės pri Menam Čao Prajas opės žiuotiū.

Kateguorėjė:Suostėnės
Rio dė Žaneiros

**Rio dė Žanėiros** () īr ontros palē dėdoma Brazilėjės miests. Anuo gīven 6,2 mln. gīvėntuoju (2022 metā). Garsie karnavalo, samba ė bosa nova. Anou tonkē lonka torėstā.

## Istuorėjė
Miests lėgė 1960 m. balondė 21 d. bova Brazilėjės suostėnė.

## Geuograpėjė
Miestė īr daug parku ėr ekuoluogėniu rezervatu.
## Akuonuomėka
Miests īr glabnos akuonuomėnis ivairiū Brazilėjės ė Pėitū Amerėkas pramuonės šakū cėntros.

## Demuograpėjė
Miestė gīvėn daugiau kāp 6 mln. žmuoniū, vuo metropuolėniam regijuonė - geruokā vėršom 10 mln.

## Žėnuomė žmuonis
* Paulo Coelho, rašītuos
* Zeca Pagodinho, dainėninks

Kateguorėjė:Brazilėjės miestā
Dėdliuojė Prancūzu revoliucėjė

thumb|150px|Bastėlėjės ožjėmėms
**Dėdliuojė Prancūzu revoliucėjė** bova čiesa tarps Prancūzėjės istuorėjuo, trokės nu 1789 ligė 1794 m. Čiesās istoriuograpėjuo revoliucėjės gala metā pratēsamė ė ligė 1799 m., kumet bova ivesta Napaleuona Buonaparta muonarkėjė. 

Kateguorėjė:Revoliucėjės
Kateguorėjė:Prancūzėjės istuorėjė
Mahuomets

**Mahuomets** (arab. محمد; api 570 m. Mekuo — 632 m. bėržėlė 8 d. Medėnuo) — ėslama ikūries, mosolmuonu pranašos vogol Kuorana gavės sava muoksla ėš aniuola Gabrielious.

Mahuometa mosolmuonā laika paskotėnioujo ėš pranašū, per katra Alachs perdavė Kuorana.

Kateguorėjė:Islams
Luotīnu Amerėka

thumb|200px|Luotīnu Amerėka
**Luotīnu Amerėka** īr regėjuons Amerėkuo. Anam priskėrama Meksėka, Pėitū, Cėntrėnės Amerėkas ė Karėbū šalis, katruom būdėnga luotīnėška (ispanėška, puortogalėška) koltūra.

Kateguorėjė:Regėjuonā
Eva Peruon

**María Eva Duarte de Perón** (**Eva Peron**, čiesās **Evita**; 1919 m. gegožė 7 d. – 1952 m. lėipas 26 d., mergautėnė pavardie **Duarte**) – bova ontruojė Argentėnas prezidėnta Juan Peron žmuona.

## Gīvenėms
Eva gėmė Argentėnas pruovencėjuo 1919 metās. Būdama 15 metū omžiaus Eva Duarte ėšvažēva i Argentėnas suostėnė Buenas Aires, kor vaidėna tētrė, dėrba radėjuo ė vaidėna kina fėlmūs. 1944 metās sosėpažėna so generuolu Juan Peron par labdaruos rengėnė San Juanė. Sekontēs metās anie sosėžanėjė. 1946 m. Juan Perona ėšrīnka būtė Argentėnas prezėdento.

Par sekontios 6 metos Eva palėka dėdlē puopolerė terp Perona palaikontiū pruofesėniū sājongū. Ana rokava ož darba žmuoniū tėisės. Ana vaduovava Darba ė Svēkatas Mėnėsterėjės. Ėkūrė ė vaduovava Evas Peron labdaruos fuondou, ėkūrė ė vaduovava pėrmajā dėdlē ė magtingā Argentėnas muotrėšku puolitėnē partėjē. 

1951 m. gava peruonėstu palaikīma ėškeltė sava kandėdatūra Argentėnas vėceprezėdenta puostou. Anou dėdlē palaike Argentėnas biednė̄jė žmuonės, katrie ton čieso Argentėnuo bova vadėnamė *descamisados*, kas rēkš žmuonis ba marškėniū. Bat Argentėnas karioumene ėr elits nadalēda, ka ana palėkto vėceprezedente. Eva bova priversta atsėtrauktė. 

1952 m. prīš pat Evas smerti Argentėnas Kuongresos devė Evā uofėcēlo dvasėne Argentėnas līderė tėtola.

### Euruopas tors
1947 m. Eva Peron vīka i Euruopas tora, katruo meto sosėtėka so vėitas puolėtėkās, ėskaitont Ėspanėjės dėktatorio Fančeska Franka. 

## Palėkėms
### Palėkėms Argentėnā ė Luotīnū Amerėkā
Argentėnuo uofėcēlē nie mėnavuojama Evas Peron smertėis dėina, bat Argentėnas žmuonės pamėnavuo anuos smertėis dėina kuožnās metās. Eva Peron bova pavāzdouta ont Argentėnas muonetū. Ciudad Evita (Evitas miests), katron ėkūrė Evas Perón Fuonds 1947 metās īr šalėp Buenas Airiu. Anam tebgīven žmuonės. Cristina Kirchner, pėrmuojė Argentėnas prezėdentė muotriška, bova peruonėstė ė bova vadėnama "Nauja Evita." Kirchner rokou, ka nenuor būt līgėnama so Eva Peron, nes mėslėjė, ka Evita bova onėkalos Argentėnas ėstuorėjės notėkėms. 

### Terptautėnie puopoleriuojie koltūruo
Lėgė XX omžiaus pabėnguos bova sokortė vaidėnėmā, fėlmā, parašītas knīngas ė straipsnē aple Evita. Siekmėngiausės bova mozėkls Evita. Nicholas Fraser rokou, ka lėgė 1996 m. Evita bova ruodīta vėsūs kontėnentūs, ėšskīros Antarktėda ė anuo pajamas bova 2 mėlėjardā JAV duoleriū.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis
Kateguorėjė:Puolitėkā
Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Karls Liniejos

**Karls Liniejos** (Carl Linnaeus) - švedu buotanėks, fizėks ė zuouoluogs, biuoluogėnės klasėfėkacėjės kūries.

Kateguorėjė:Bioluogā
Kateguorėjė:Švedėjės žmuonis
Pruopaganda

[thumb|[SSRS pruopaganda SSRS apėntās okupounont Baltėjės valstībės.]]
**Pruopaganda** īr infuormacėniu rakondu, skėrtū žmuoniū gropės o vėsoumenės kuontruolē, vėsoma. Pruopaganda tonkiausē būn sėjama so žėniasklaida, per katra patėikama nekuorektėška infuormacėjė, ė autuorėtarėnēs režėmās, katrėi īr lėnkė smarkē anou nauduotė.

Kateguorėjė:Puolėtologėjė
Pagramontēs

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Gīvenvėitie ī bėbliuotėka, muokīkla, pašts.

Gīvenvėtie gīven 569 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Papošė̅nė

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 299 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Karapuolis (Tauragie)

**Karapuolis** () ī gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Mažuonu seniūnėjuo. Anuo gīven 74 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Avėcena

**Avėcena** (*Abu ali al Husain ibn Abdalllah ibn Sina*, sotrompītā **Ibn Sina**; g. 980 m. natuolė Bocharas, mėrė 1037 m. Persėjės Hamadane) - persu kėlmies, bet daugiausē arabėškā rašės medėks ė filuosuops. Tēpuogė rašė teisės, matematėkas, astruonuomėjės, mozėkas klausėmās. Persėškā rašė puoemas ė līrėnios eiliėraštios, arabėškā - apysakas. 

Avėcenas veikalā, īpatėngā medėcėnas sriti tapa vėdoromžiu Euruopas onėversėtetu vaduovielēs.

Kateguorėjė:Medėkā
Alektruonėka

thumb|150px|Alektruonėnē kuompuonentā
**Alektruonėka** īr muoksla ė teknėkas šaka, tėrontė ė prėtaikontė praktėkuo alektras krūvėnėnku (alektruonu, skīliū ė juonu) jodiejėma reiškėnios, vīkstontios vakumė, dojūs, ė kėitousiūs kūnūs. Tie reiškėnē taikuomė ivairiūs alektruonėniūs prītaisūs, īpatėngā poslaidėnėnkiūs ė elektruonėniesė lempuosė. Alektruonėka nagrėnie alektruonėniu prītaisu veikėma tuorėjė, anū savībės, kuonstrokcėje, teknuoluogėje ė tū prītaisu taikīma muoksla ė teknėkas sritīs.

Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
UNESCO

thumb|UNESCO vieleva
**UNESCO** () – JTO švėitėma, muoksla ė koltūras uorganėzacėjė, ikorta JTO 1945 metās, sėikont skatėntė bendradarbiavėma tarp skėrtėngu tautū švėitėma, muoksla, koltūras ė kuomonėkacėju srėtīs.

UNESCO prėklausa daugiau kāp 180 valstībiu. Būstėnė isėkūrosė Parīžiou (Prancūzėjuo).

## Svieta pavelda sārašos

Svarbė UNESCO mėsėjė – keravuotė svieta pavelda sāraša. Svieta pavelda sārašė itrauktas svarbes ėstuorėnės aba gamtėnės vėitas, katrū ėšsauguojėms īr svarbos vėsam svietou. I ton sāraša ivēn ton Lietovuo asontīs uobjiektā: Kernaves arkeuoluogėnė vėita, Koršiu Nerėjė, Vėlniaus senamėistės, Strovės geuodezėnės lonks.

## Fėnansā

UNESCO fėnansou Terptautėne Muoksla Tarība. 

## Nūruodas
* UNESCO Lietovuo

Kateguorėjė:UNESCO
Gaurė

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 468 žmuonis.

## Istuorėjė
Vėita mėnavuojama 1500 m., čė dėrba moitėnė, katra bova šalėp Prūsėjės sėinas. XVI o. pradiuo tvieries Gaurės dvars, vuo miestalės fuomavuos ož 2 km nu dvara.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Baltrošātē

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo, ož 8 km i pėitrītios nu Tauragies. Anuo gīven 413 žmuoniū.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Konėgėškē (Tauragie)

**Konėgėškē** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 384 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Ētē

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo, ož 18 km nu Tauragies. Anuo gīven 475 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Gaurės seniūnėjė

**Gaurės seniūnėjė** () - seniūnėjė Tauragies rajuona pėitrītiūs, cėntros - Gaurė.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Ētē – 475 gīv.
*Gaurė – 468 gīv.
*Baltrošātē – 413 gīv.
*Konėgėškē – 384 gīv.
*Mėlgaudē – 142 gīv.
*Sakalėnė – 103 gīv.

## Kėtas suodnas

*Anelėškė – 34 gīv.
*Oužuolė̄nė – 36 gīv.
*Balondē – 13 gīv.
*Bernuotėškė – 54 gīv.
*Brazėškē – 0 gīv.
*Borbėškē – 0 gīv.
*Dargātē – 48 gīv.
*Deferencėjė – 3 gīv.
*Drūtavėškē – 8 gīv.
*Dvarvėitē – 21 gīv.
*Gailėškė – 3 gīv.
*Gaurātē – 35 gīv.
*Gaurės kaims – 20 gīv.
*Gėrgždā – 17 gīv.
*Juonėškė (kaima dalės) – 0 gīv.
*Jocātē – 32 gīv.
*Joudpetrē (kaima dalės) – 0 gīv.
*Kiokėškē – 0 gīv.
*Lībėškē – 0 gīv.
*Lėperėškė – 5 gīv.
*Liotkatē – 6 gīv.
*Mēžē – 0 gīv.
*Meškā – 24 gīv.
*Mėlātē – 74 gīv.
*Paberžē (kaima dalės) – 4 gīv.
*Padrūtopē – 29 gīv.
*Paīkuojā – 34 gīv.
*Pamēžē – 0 gīv.
*Pamėliošē – 0 gīv.
*Pasalopės – 2 gīv.
*Pīpalē – 2 gīv.
*Platkeporē – 0 gīv.
*Poikē – 11 gīv.
*Porvėškē – 1 gīv.
*Stėrbātē – 62 gīv.
*Stragotė – 58 gīv.
*Šiaurėškē – 14 gīv.
*Traklauks – 32 gīv.
*Ožvarnē – 13 gīv.
*Ožviejā – 4 gīv.
*Viežātē – 11 gīv.
*Zaltrėškē – 77 gīv.
*Zoikėškē – 8 gīv.
*Žėborē – 39 gīv.


## Nūruodas
*Aple seniūnėjė
*Lietuva.lt

Kateguorėjė:Tauragies rajuona seniūnėjės
Oužuolė̅nė (Tauragie)

**Oužuolė̄nė** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo gīven 36 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Liousa valė

**Liousa valia** īr sāvuoka, ėšreiškontė ėdieje, ka raciuonalūs veikiejē gal kuontrolioutė sava sprendėmos ė veiksmos, kėtās žuodēs igīvendītė liousa pasėrėnkėma. Puožiūri i liousa valia apsprend santīke terp laisvės ė prīžastėis sopratėms ė gamtuos diesniu prėskīrėms prīžastėniams-determėnėstėniams. Ivaires fėluosuopėnės krīptis liousa valia traktou skėrtėngā, prėklausuomā nu tuo, a vėsė īvīkē īr ėš onksta apėbriežtė, tēpuogė determėnėzma atvejo, a liousa valia gal so anuo kuoegzėstoutė.

Liousas valias sāvuoka īr svarbė vieras, ėtėniam ė muokslėniam kuontekstė.

Liousas valias klausėms īr vėins pagrėndėniu fėluosuopėjuo nu pat anuos pradiuos, i katra atsakīms tebie ėiškuoms.

Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Sėlezu kalba

**Sėlezu kalba** (Sėlezėškā: *ślōnskŏ gŏdka*, *ślōnski*, tēpat *po naszymu*) īr kalba, katron rokounas žmuonis Aukštesniuosės Sėlėzėjės regėjuonė (Lenkėjuo), Čekėjuo ė Vuokītėjuo. 2011 m. aple 509 000 sėlezu pamėnavuojė kāp gėmtuojė.

Sėlezu kalba artėma lėnku kalbā, diel ton mėslėjama, ka ta īr ne liousa kalba, vuo lėnku kalbuos akcents. 

## Alfabets
Īr kelė sėlezu kalbuos alfabetā. 2010 metās bova sokorts naujasės sėlezu kalbuos alfabets (so 10 sėlezu kalbā bodingu raidiu), katras īr platē nauduojams internetė ė vikipedėjuo sėlezu kalba:

Aa Ãã Bb Cc Ćć Dd Ee Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Łł Mm Nn Ńń Oo Ŏŏ Ōō Ôô Õõ Pp Rr Ss Śś Tt Uu Ww Yy Zz Źź Żż

## Nūruodas
* The Silesian Wikipedia

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Borbėškē (Tauragie)

**Borbėškē** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Gaurės seniūnėjuo. Anuo nabgīven žmuonis. 1923 m. kaimalie gīvena 102 žmuonis. 

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Alektruonėnis pašts

[thumb|right|250px|Alektruonėne pašta pruogramas - [Mozilla Thunderbird longs]]
**Alektruonėnis pašts** () īr būds kortė, siūstė ė gautė žėnotės par alektruonėnes kuomonėkavėma (rīše) sėstemas. 

Alektruonėnis pašts sokorts vogol tradėcėne pašta metapuora – žėnotės vadėnamas laiškās, anie siontamė i pašta diežotės, ėš katrū anus galam bikada ėšsėėmtė skaitīmou. Pašta diežotes palaika pašta serverē, aptarnaujontis tam tėkruos vardū erdvies pašta adresos. Paprastā prėiejėms pri pašta servere (pašta diežotės) īr apsauguots slaptažuodo.

Kateguorėjė:Infuormatėka
Kateguorėjė:Internets
Kateguorėjė:Pašts
Muozė

[thumb|150px|Muozė, [Jusepe de Ribera abruozdielis]]
**Mozė** ( – *מֹשֶׁה * tar. Muošė, ) - Penkiakningie mėnavuojams pranašos, ėšvadavės izraelėtos ėš Egėpta verguobės ė atvedės anus par dīkoma ligė Kanaana robežious.

Istuorėniūs šaltėniūs Muozė nie žėnuoms. Jē ons bova istuorėnė asmenībė, ans galie gīventė api XIII a. pr. Kr. – XII a. pr. Kr. pradiuo. Manuoma, ka ons parašė pėrmas 5 Bėblėjės kningas (Penkiakningė). Kāp pranaša ana pripažīst krėkštiuonībė, jodaėzmos ė islams.

Kateguorėjė:Islama pranašā
Kateguorėjė:Senuojė Testamėnta veikiejē
Algebra

**Algebra** – matematėkas srėtis, tėrontė nu dėdliū kėlmies naprėklausontės veiksmū so šēs dėdlēs bendrasės savībės.

Algebruo sprendamė dėdliu sėstemuos kīlontīs oždavėnē, kumet dėdliu sistemos klasėpėkuojamas vagol veiksmū savībės. Skėrtėngā nė matematėnie analėzie o fonkcėju teuorėjuo, algebruo niė rėbas sāvuokas.

Vagol algebrėnes sėstemas – elementu aibės, katruoms apėbriežtė veiksmā ėr anū atlėkėma taisīklės, algebra īr skėrstuoma i:
* Tėisėnė algebra, tėrontė tėisėnes erdves
* Gropiu teuorėjė, tėrontė gropes ė anū savībės
* Kūnu teuorėjė, tėrontė kūnu plietėnios:
** Algebrėniu līgtiū teuorėjė
** Algebrėniu skaitliu kūnu teuorėjė
** Algebrėniu fonkcėju kūnu teuorėjė
* Žėidū teorija, tėronti žeidū stroktūra ėr savībės
** Idealų teuorėjė
** Algebru teuorėjė
** Nuormoutuojė algebra
* Stroktūru teuorėjė.

Algebra
Laivs

thumb|150px|Borėnis laivs

**Laivs** – savaeigė o nesavaeigė prīmuonė, skėrta jodietė ondėnio ė pu anuo. Laiva, kāp archėtektūrėni statėni tėr muoksla šaka laiva teuorėjė. Laivs jod varuoms sraigta, ėrklū (senė̄jė ėrklėnē laivā), ratu (senė̄jė ratėnē garlaivē) aba boriu, čiesās tempams kėta laiva (boksīra).

## Laivū istuorėjė

Pėrmiejė laivā bova ėš rāstū ėšdėrbtė plaustā. X omžiou pr. m. e. fėnėkėitiu laivā jau toriejė glabnūsiūs kuonstrokcėnios alimentos. VIII omžiou pr. m. e. esuopuotamėjuo nauduotas uoda aptemptė krežē, katrie toriejė magtėngoma kėlt lėgė 100 t kruovėniū. Rītū Bengalėjės žmuonis plaukiuojė degta muole valtėmis. Borlaivios nauduojė šmuots senuobės tautū: kėnā, egėptėitē, fėnėkėitē, graikā, ruomienā. Gara laivā borėnios laivos jūruos pakėitė tėktās jūruos XIX omžiou.

## Jūrū tėise
Teisinius rēkalavėmos nostata jūrū tėisė.

Laivs tor būt ožžīmiėts (markėrounams) palē SOLAS ė MARPOL kuonvencėjės (SOLAS – terptautėnė kuonvencėjė diel žmuogaus gīvībės apsauguos jūruos, MARPOL – diel teršėma ėš laivū prevencėjės).

Kateguorėjė:Laivā
Sarah Bernhardt

**Sarah Bernhardt** (1844 m. spalė 22 d. - 1923 m. kuova 26 d.) bova prancūzu scenas aktuorė, čiesās laikuoma „vėina garsiausiu aktuoriu svieta istuorėjuo“. Ana ožsėdėrba rėmtū dramu aktuorės repotacėje.

## Ėšnašas

## Nuorodos

* Saras Bernard poslapē

Kateguorėjė:Prancūzėjės aktuorē
Pėteris Brėigelis Vīresnīsės

**Pėteris Bregelis Vīresnīsės** (api 1525 – 1569 m. siejės 9 d.) bova Nīderlandu Renesansa tapītuos ė gravėruotuos, sava kūrėnious dažniausē vaizdavės pėizažos ė valstėitios. 

## Nūruodas

* P. Bregele kūrėnē

Kateguorėjė:Renesansos
Kateguorėjė:Flamandėjės žmuonis
Bizantėjė

thumb|220px|Bizantėjės imperėjė 476-1400 m.
**Bizantėjė**, **Bizantėjės imperėjė** – istoregrafėnis termėns, naudouojams nu XIX o. apėbūdėntė graikėškā kalbonte vėdoromžiu Ruomas imperėje, katra telkies api suostėne Kuonstantėnuopuoli. Ana tēpuogė īr vadėnama **Rītū Ruomas imperėje**, ale Bizantėjė tonkiausē tēp vadėnama rokounont aple gadīne prīš Vakarū Ruomos imperėjės žlogėma. 

## Bizantėjės mens
Vėdorumžiu pradiuo Bizantėjuo gīvava helenistėnės tradicėjės so Egipta, Irana ė Sirėjės dailies elementās. Bizantėškāsis stilios plietuots IV-XV o. Bizantėjės menou būdinga strainoms, spalvingoms ė spindesīs. Bažninčiu statībuo īsėvīrava dvė skvarmė: 

* Krīžėškuoji bazilėka 
* Krīžėškuoji kopuolėnė bazilėka 

Pėrmāsis bazilėkas tėps īsėgaliejė Vakarū Euruopuo, vo patiuo Bizantėjuo ė Rītūnse tebevīraun ontra tėpa budinkā. 

Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Kateguorėjė:Graikėjės istuorėjė
Kateguorėjė:Ruomas imperėjė
Vėdoromžē

**Vėdoromžē** () – istuorėnė Euruopas istuorėjės epuoka, datoujama tarp Antėkas ė naujūju laikū. Vėdoromžiu pradžė tradicėškā laikuomė 476 m. (Vakarū Ruomos imperėjės žlogėma metā). Pabėnga sėijama so trėm svarbēs nutėkėmās (XV-XVI o.): dėdlēsēs geuograpėnēs atradėmās, Renesanso ė Refuormacėje.

Čiesās vėdoromžiu termėns nauduojams kėtū, naeuruopėniu, cėvėlėzacėju periuodėzavėmou.

Vėdoromžē
Vuolters

**Vuolters** (*Voltaire*; tėkr. **Fransua Mari Arujė**; 1694-1778) – prancūzu rašītuos ė fėluosuops, vėins ėškiliausiu Švėitėma omžious atstuovu.

## Nūruodas

Kateguorėjė:Prancūzėjės rašītuojē
Lauksargiū seniūnėjė

**Lauksargiū seniūnėjė** () - seniūnėjė Tauragies rajuona pėitvakariūs, centros - Lauksargē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Lauksargē – 700 gīv.
*Šakē – 185 gīv.
*Grėižpelkē I – 108 gīv.

## Kėtas suodnas

*Aukštvėlkē – 89 gīv.
*Gėlandvėršē – 33 gīv.
*Grēžienā – 33 gīv.
*Grėižpelkē II – 94 gīv.
*Kalienā – 77 gīv.
*Kamštē – 59 gīv.
*Kregždienā – 35 gīv.
*Krēvienā – 7 gīv.
*Meldėklaukē – 21 gīv.
*Nemēlā – 17 gīv.
*Uoplonkīs – 56 gīv.
*Stepuonėškē – 1 gīv.
*Žėlotē – 39 gīv.


## Nūruodas
* Aple seniūnėjė
*Lietuva.lt

Kateguorėjė:Tauragies rajuona seniūnėjės
Batakiū seniūnėjė

**Gaurės seniūnėjė** () - seniūnėjė Tauragies rajuona šiaurės rītūs, centros - Batakē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Batakē – 380 gīv.
*Batakiū GS – 269 gīv.
*Nuorkėškė – 252 gīv.
*Ēdintā – 157 gīv.

## Kėtas suodnas

*Akstėnā – 56 gīv.
*Anteglounės – 37 gīv.
*Balčėškė – 17 gīv.
*Bėldenē – 65 gīv.
*Čiotēkē – 80 gīv.
*Ferma – 21 gīv.
*Gervėitē – 63 gīv.
*Grīblaukės – 23 gīv.
*Karkluotė – 0 gīv.
*Kertenē – 0 gīv.
*Kundruotē – 28 gīv.
*Lankėninkā – 25 gīv.
*Liaudgėnā – 34 gīv.
*Mažėntā – 68 gīv.
*Melagėškė – 10 gīv.
*Mickėškė – 17 gīv.
*Muozerėškė – 6 gīv.
*Ožnogarē – 26 gīv.
*Paeglounės – 19 gīv.
*Paltėniškė – 31 gīv.
*Pašešovės – 13 gīv.
*Požėškė – 22 gīv.
*Santakā – 0 gīv.
*Šiaudėnė – 20 gīv.
*Šėdagē (kaima dalės) – 0 gīv.
*Šiorpėškė – 8 gīv.
*Ožkertenē – 2 gīv.
*Ožšešovē – 0 gīv.


## Nūruodas
*Aple seniūnėjė
*Lietuva.lt

Kateguorėjė:Tauragies rajuona seniūnėjės
Ožkertenē

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Ožnogarē (Tauragie)

**Ožnogarē** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Akstėnā (Tauragie)

**Akstėnā** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo. Anuo gīven 56 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Lietovuos jūru moziejos

**Lietovuos jūru moziejos** – nu 1979 metu dėrbontės moziejos Kuopgalie, Smiltīnie, Klaipieduo.

Kateguorėjė:Klaipieda
Batakiū Gėlžkėlė Stuotės

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Batakiū seniūnėjuo, ož 2 km i pėitos nu Batakiū, šalėp Ančes opes (Šešove ėntaks). Kaimalė geuograpėnės kuouordėnatės 55°19'50″ š. pl.
22°31'00″ r. ėlg. Miestalie ī prūds ė kriautovė.

Batakiū GS īr Batakiū vėdorėnės muokīklas skīrios. 

## Istuorėjė
Ožvadėnėms kėlėma nū Balakiū gīvenvėitės. Batakiū GS 2001 metās gīvena 269 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Lauksargē

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 700 žmuoniū.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Oplonkis

**Oplonkis** () – gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Lauksargiū seniūnėjuo. Anuo gīven 56 žmuonis. Šalėmās telkša Malūnežeris, stuovi senuobėnė melnīčė.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Henrės Fuords

**Henrės Fuords** (1863 m. lėipas 30 d. - 1947 m. balondė 7 d.) bova pramuonėnėnks, autuomuobėliu gamīklas Ford Motor Company ikūries.

## Tēpuogė veiziekat

* Henry Ford II

## Nūruodas

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Euklėds

thumb|150px
**Euklėds** (, gīvena api III o. pr. Kr.), čiesās da vadėnams **Euklėdo ėš Aleksandrėjės** bova senuobės graiku matematėks, daba žėnuoms kāp „Geuometrėjės tievs“.

## Nūruodas

Kateguorėjė:Senuobės Graikėjės žmuonis
Kateguorėjė:Matematėkā
Dėdliuojė akuonuomėnė krėzė

[thumb|150px|JAV [BVP 1920-1940 m.]]
**Dėdliuojė akuonuomėnė krėzė** īr dėdliausė kapėtalėstėnė ūkė krėzė, ivīkos 1929–1933 metās ėr apiemosė vėsas ūkė šakas ė valstībės.

Krėzė prasėdiejė JAV pu joudaja ketverga (palē kėtus šaltėnius – keleta mienesiu onkstiau), pu panėkas Niojuorka vertībėniu puopīriu bėržuo Vuolstrītė 1929 m. spalė 24 d., staiga nukrėtos akcėjuo kainuoms, pa kuo prasėdiejė bankruotu ė isėskuolėjėmu vėrtėnė, apiemosė vėsas rėnkas akuonuomėkas valstībės.

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Izauoks Niotuons

Sers **Izauoks Niotuons** (Isaac Newton; 1642 m. groudė 25 d. – 1727 m. kuova 20 palē Jolėjous, 1643 m. sausė 4 – 1727 m. kuova 31 d. palē Grėgalious kalėnduorio) – onglu fizėks, matematėks, astruonuoms, alkemėks, fėluosuops. 

Sava vėikalė „Matematėnē gamtuos fėluosuopėjės pagrėndā“ (Philosophiae Naturalis Principia Mathematica) aprašė gravėtacėjės diesni ė, par sava aprašītos jodiejėma diesnios padieje pagrėndos klasėkėnē mekanėkā.

## Nūruodas

Kateguorėjė:Onglėjės fizėkā
Kateguorėjė:Onglėjės matematėkā
Kateguorėjė:Alkemėkā
Džeimsos Vats

**Džeimsos Vats** (*James Watt*; 1736 m. sausė 19 d. – 1819 m. rogpjūtė 19 d.) bova škuotu inžėnīrios, ėšradies gara mašėnas, Luondona karalėškas prietėlėjės narīs.

Džeimsos Vats ivedė pėrma galės mieravėma sāvuoka – arklė galė (vieliau anuo guodā bova pavadīnts galės mieravėma vėinets vats).

Kateguorėjė:Muokslėninkā
Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis
Herodots

**Herodots** ėš Halikarnasa () – pėrms istuorėks svietė, žīmos sava aprašīmās api kuonflėktos tarp Graikėjės ė Persėjės, tēpuogė aprašīmās api skėrtėngas vėitas ė žmuonis, katruos ons sotėka kumet keleva.

Heruoduots parašė istuorėjė api persu invazėjė i Skitėjė, Graikėjė, graiku – persu vainas V a. pr. Kr. Tas kūrėnīs vadėnams tėisiuog Herodota „Istuorėjė“. Herodots bova na tėktās pėrms, aprašės praeitėis nutėkėmos, ale ė pėrms, laikės tūs nutėkėmos fėlosopėnė pruoblema, tīrėmu objekto, galontio atskleistė ėšmanīma api žmuogaus elgesi.

Kateguorėjė:Senuobės Graikėjės žmuonis
Kateguorėjė:Istuorėkā
Daka

**Daka** (bengalėškā – ঢাকা *Ḍhākā*, ongl. – *Dacca*) – Bangladeša suostėnė ė pats dėdliausis miests. 2007 m. anam gīvena 6,49 mėlėjuonā žmuoniū.

Miests īr šalėp Dhalešvarės (Dhaleswari) opėis, tonkē žmuoniū gīvenamam regijuonė Gangas ė Brahmapotras deltuo. Čė dažnā ėštvīnst opės. Daka īr glabnos versla, koltūras ėr industrėjės cėntros. Dakuo daugiausē paplėtė̄s islams, pabūdavuota 700 mečetiu īr.

Kateguorėjė:Suostėnės