open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
El Cóndor Pasa

***El Cóndor Pasa*** („keliaujėntis kuonduors“) īr tradėcėnė Andu kalnū mėliuodėjė, nu senā atlėikama indienu. Vėins ėš pėrmūju šėtos mėliuodėjės puopoliarėnoju bova Daniel Alomía Robles (ans šėta meliuodėje ožrašė 1913 m.). Da labiau *El Cóndor Pasa* meliuodėje ėšgarsėna amerėkėitiu doets *Simon and Garfunkel* katrė šėta meliuodėje prėtaik dainei *If I could*. Paskum šėta dainė bova pardainiouta da kėtū dainėninku. Orėgėnalē *El Cóndor Pasa* altlėik daugels Andu mozėkas gropiu kap Sukay. Vagol *El Cóndor Pasa* meliuodėje Virgis Stakėnas īr sokūrės daine "Erelio brolis".  

## Nouradas
*Pasklausīk ''El Cóndor Pasa''

Kateguorėjė:Dainės
Marsos

thumb
**Žėizdrė** (simbolis: ), da vadėnama **Marso**, īr katvėrta nu Saulės sėstėmas planeta. Nū Saulės nutuolos 227,9 mlrd. km. Žėizdrės pavėršiuo gers šmuots rīškē rauduonas vuolėinas. Ton palē pluota īr zars do lėikos mėnkesnė ož Žemės planėta. Ana tor 2 satelėtos: Fuoba ė Dėima.

Marsė metā ožtronk 687 dėinas. Marsuo asontės *[[Olympus Mons]]* īr dėdliausis vulkans ė ontros dėdliausis žėnuoms kalns Saulės sistemuo pu kalna Vestas asteroida.
## Atmuospera
Atmuosperėnis sliegėms Marsė vėdotėnėškā tesodara 0,6% Žemės sliegėma (600 paskaliu) ė vėsor īr mažesnės kāp Armstronga limits, kas znuočie, ka žmuogaus pats vėins be specēliuos apsaugos ėšporptom ė nomėrtom. Aukštiausė sliegėma vėita - 7 km gėlomuo asontės *[[Hellas Planitia]]* klans ož limita zars 5,4 sīkius mažesnės īr, mažiausia sliegėma vėita - *[[Olympus Mons]]* kalns (208 sīkius). Ka Marsa atmuospera ė sodarīta daugiausē ėš onglėis dvėdegėnė, anos tonkoms teprigaun 1% Žemės atmuosperas tonkoma, diutuo Marsė menks šėltnomė efekts. Klimats šalts - vėdotėnė temperatūra tier -60°C, a pri puoliu gal prigautė ėr -140°C. Šėltiausė temperatūra musintās +20°C, ale pri ekvatuoriaus ė dėinuom.
 

Kateguorėjė:Saulės sėstemas planetas
Kūlis

**Kūlis** (da ***kūlīs, akmou***) tonkiausē īr vadėnams kėituos ouluos gabals. Gal būtė nug vėsėškā mizernu grūdeliu lėgė milžėnišku kūliu (dėdliausis Žemaitėjuo īr Barstītiu kūlis). Kūlē nauduojami statībuo, kāp papoušėms.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Mišks (Gvatemala)

**Mišks** ī miests Gvatemaluo, Gvatemalas departamentė, šalėis suostėnės aglomeracėjuo. Ontros palē dėdoma šalie. Anuo gīven 465,77 tūkst. gīvėntuoju. 

Senuobie Miška terituorėjuo gīvena indienā pokomamā, natuolėi bova anū suostėnė Senuojė Činautla (), katra čiesāas vadėnta Miško (). Dabartėnis miests pabūdavuots 1526 m.

Kateguorėjė:Gvatemalas miestā
Blezdinga

260px|thumb|Blezdinga (''Hirundo rustica'')
thumb|''Blezdingas kiaušē''
**Blezdinga** (, ) īr blezdėnginiu šėimuos paukštė. Labā tonkē rūšės, gīven kaimūs, gīvenvėities, sok lėzdus pu truobesiū stuogās.

Blezdingas čėrškėms: 
Hirundo rustica - Barn Swallow - XC83449.ogg

Kateguorėjė:Paukštē
Mėtienėškē (Kiedainē)

**Mėtienėškē** () - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 48 prietelē.

Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Bugumėlava

**Bugumėlava** () - Kiedainiu rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Belėzos

**Belėzos** () īr valstībė Cėntrėnė Amėrėkuo, pri Karėbu jūras. Tor robežio so Meksėka ė Gvatemala.

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Antėgva ė Barbuda

**Antėgva ė Barbuda** () īr valstībė Vest Indėjuo, terp Karėbu jūruos ėr Atlonta vuondenīna. Sodara 3 saluos: Antėgva, Barbuda ėr Reduonda.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
### Admėnėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė

## Nūruodas

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Žemė̄jė Kaplē

**Žemė̄jė Kaplē** () īr Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 76 prietelē. Palē kaima robežio tek opalis Suleva.
Bahamas

**Bahamas, Bahamā** aba **Bahamu Sondrauga** () īr valstībė Vest Indėjuo, terp Karėbu jūras ėr Atlonta vuondenīna. Sodara aplė 700 salū ėr salaliu.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

### Admėnėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra

## Akanuomėka
Torėzms ī glabniausė akanuomėkas srėtis, katra sodara aple 60 pruoc. valstībes BVP.

## Žmuonis

## Terptautėnē sontīkē

## Karioumenė

## Nūruodas

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Duomėnėka

**Duomėnėka** o **Duomėnėkas Sondrauga** () īr valstībė Vest Indėjuo, terp Karėbu jūruos ėr Atlonta vuondenīna. Anon sodara vėinėntėlė Duomenėkas sala.

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Grenada

**Grenada** () īr valstībė Vest Indėjuo, terp Karėbu jūruos ėr Atlonta vuondenīna. Sodara Grenadas ėr dalis Grenadėnu salū.

## Akanuomėka
Glabniausė ūke sektuorē īr žemės ūkis ė torėzmos. Īr da ė tekstilės dėrbėma sektuorios.

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Huondūrs

**Huondūrs** o **Huondūra respoblėka** () īr valstībė Centrėnė Amerėkuo, terp Karėbu jūras ėr Ramiojė vuondenīna. Robėžioujas so Gvatemala, Salvaduoru ėr Nikaragva.

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Salvaduors

**Salvaduors** o **Salvaduora respoblėka** () īr valstībė Centrėnė Amerėkuo, pri Ramojė vuondenīna. Robėžioujas so Huondūro ėr Gvatemala. 

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Gvatemala

**Gvatemala** o **Gvatemalas Respoblėka** () īr valstībė Cėntėnė Amėrėkuo, terp Karėbu jūruos ėr Ramojė vuondenīna. Robėžioujas so Belėzo, Huondūro, Salvaduoro ėr Meksėka.
## Istuorėjė
Gvatemalas terituorėjė žmuoniū apgīvednėnta galiejė būtė prīš 12-13 tūkst. metu, bo īr strieliū radėniū ėš tuo čiesa. Pradiuo gīvena medžioutuoju-lasītuoju bendroumenės, ale nu 3500 m. pr. Kr. jau pradietė augėntė kokorūzā.

Ispanā Gvatemala kuolonėzoutė pradiejė 1519 m. Daug anuos gīventuoju bova pražodītė kuolonėstu natīčiuom, ožnešos lėgū, katruoms vėitėnē imuniteta natoriejė.

1821 m. siejės 15 d. Gvatemala paskelbė naprigolnoma nu Ispanėjės, vieliau tēpuogė nu Meksėkas.

## Adminėstracėnis soskėrstīms

thumb|230px|Žemielapis, ruodontis Gvatemalas departamentus

Gvatemalas terituorėjė īr adminėstracėškā ėšdalīta i 22 departamentus (), katrėi tuoliaus dalėnamė i 332 savėvaldībės ().

## Dėdliausė miestā
Palē 2018 m. sorašīma doumenis:
# Gvatemalas miests (Gvatemalas departaments), 923 392 gīvėntuojo
# Mišks (Gvatemalas departaments),	463 019 gīvėntuoju
# Vila Nueva (Gvatemalas departaments),	426 316 gīvėntuoju
# Kobans (Alta Verapasa departaments), 212 047 gīvėntuojē
# Kecaltenangs (Kecaltenanga departaments),	180 706 gīvėntuojē
# Chalapa (Chalapas departaments), 159 840 gīvėntuoju
# Eskintla (Eskintlas departaments), 156 313 gīvėntuoju
# San Chuan Sakatepekesos (Gvatemalas departaments), 155 965 gīvėntuojē
# Chutijapa	Chutijapas departaments), 145 880 gīvėntuoju
# Petapa (Gvatemalas departaments),	129 124 gīvėntuojē

## Šaltenē


Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Haėtis

**Haėtis** aba **Haėtė Respoblėka** () īr valstībė Vest Indėjuo, Karėbu jūruo, Ėspanėjuolas saluo. Robėžioujas so Duomėnėkas Respoblėka.

## Puolėtėnė sėstema
Haėtis īr posiau prezidėntėnė valstībė. Prezidėnts renkams vėsoutėniūs rėnkėmūs. Haėtie labā paplėtosė kuoropcėjė.

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Cėntrėnė Amerėka

thumb|240px
**Cėntrėnė Amerėka** īr regėjuons Šiaurės Amerėkas žemīnė, terp pėitėnės Meksėkas ėr Pėitū Amerėkas. Eš rītū skalaun Karėbu jūra, ėš vakarū - Ramosis vuondenīns. 

Pri regėjuona prigol šėtas valstībės:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
Čiesās Cėntrėnē Amerėkā priskėrama ė Meksėka, aba anuos šmuots - Jokatana posēsalės. Čiesās Cėntrėnē Amerėkā priskėrama ė Karėbū jūras valstībės.

Cėntrėnės Amerėkas gīventuojē dėdliausē īr kruolā, mėsėtā ė indienā, vīraun ispanu kalba, vuo Belėzė uofėcēlė īr onglu kalba. Īr indienū, katrėi rokounas indienu kalbuom, bat dažnās tuos kalbas nator uofėcēlaus statosa.

Kateguorėjė:Regėjuonā
Kuosta Rėka

**Kosta Rika** o **Kosta Rikuos respoblėka** () īr valstībė Centrėnė Amerėkuo, terp Karėbu jūruos ėr Ramojė vuondenīna. Robėžioujas so Nikaragva ėr Panama. 

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Meksėka

**Meksėka** o **Meksėkas Jongtėnės Valstėjės** () īr valstībė Šiaurės Amerėkuo, terp Karėbu jūruos (teipuogi Meksėkuos ilonkos) ėr Ramojė vuondenīna. Robėžioujas so JAV, Belėzo ėr Gvatemala. 

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Kava

thumb|Poudalis kavuos
**Kava** aba **kafėjė** īr gierals ėš kavamedė sieklu (anuos vadėnamuos kavuos popalės). Kava tor nemažā kofeina ėr īr nuognē puopolērė vėsam svieti kāp energėtėnis gierals. Kava kėla ėš Etiopėjės ėš katruos ana paplėta terp arabu o zars ė vėsam svietė. Kumet Žemaitėjuo pėrma lėika gerta kavėjė, žėnuoma nie, ale Vėlniaus apīlėnkies kafėjės gierėma vėitū bova jau 1786 m.

Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Kuba

**Kuba** o **Kubuos respoblėka** () īr valstībė Vest Indėjuo, Karėbu jūruo, Kubuos ėr Choventoda saluos. Kubuo īr komonėstėnė santvarka.

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Raúl Castro

thumb|right|200px|Raúl Castro

**Raulis Kastros** (*Raúl Castro Ruz*; g. 1931 m. bėrželė 1 d.) - laikėnasės Kubas prėzidėnts ėr gīnības mėnėstros, pavadaunantis sava bruoli Fidel Castro.

Kateguorėjė:Valduovā
Nėkaragva

**Nėkaragva** o **Nėkaragvuos respoblėka** () īr valstībė Centrėnė Amerėkuo, terp Karėbu jūruos ėr Ramojė vuondenīna. Robėžioujas so Huondūro ėr Kosta Rika. 

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Danielios Ortega

**Danėilis Uortėga Savėidra** (*José Daniel Ortega Saavedra*; g. 1945 m. lapkristė 11 d.) īr Nėkaragvuos prėzidėnts (1985-1990 m. ėr nu 2006 m.) teipuogi Sandėnistu revuoliocėjės 1979 m. vėins ėš līderiu. Uortėga īr dėdlis kuovuotojs prėiš JAV impėrėalėzma ėr kapėtalėzma. Ans īr dėdlis suocėalists ėr Huga Čiavėsa kap ėr Fidelia Kastra draugs.

Kateguorėjė:Valduovā
Fidel Castro

thumb|180px|Fidelis Kastros, 2003
**Fidelis Kastros** (*Fidel Alejandro Castro Ruz* (13px| audio); g. 1926 m. rogpjūtė 13 d. – 2016 m. rogpjūtė 25 d.) bova Kubas prėzėdents (paskom sava parēgas parleidė̄s bruoliou Rauliou Kastou), Kubas kuomonėstu partėjės sekretuorios.

Ons krūvuo so Čė Gevara vaduovava revoliocėjē prīš JAV itaisīsta diktatuoriu Folchensėju Batėsta. Fidelis Kastros bova dėdlis kovoutuos prīš JAV kapėtalėzma ėr imperialėzma, ons bova suocėalėstiniu valstībiu (kap Venesoela, Nėkaragva, Brazilėjė) draugs.

Anam vaduovaunont, Kuba kariava tretiuojė svieta valstībiu vainuos, kap pvz. nug 1975 m. lėgė 1989 m. Kubas kariauna kariava Anguolas pilėitėnie vainuo.

Castro, Fidel
Jamaika

**Jamaika** () īr valstībė Vest Indėjuo, Karėbu jūruo, Jamaikuos saluo. 

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Sent Kitsos ėr Nevis

**Sent Kitsos ėr Nevis** () īr valstībė Vest Indėjuo, Karėbu jūruo. Sodara Sent Kitsa ėr Nevė saluos.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
### Admėnėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė

## Nūruodas

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Eddy Navia

**Eddy Navia** īr Bolivėjės mozėkonts, *charango* (Andu kalnū gitara) vėrtuozos. Bova Andu mozėkas gropiu Savia Andina ėr Sukay narīs.

## Nourodas
*Navia gruoj "Torku marša"

Kateguorėjė:Mozėkontā
Sent Vinsents ėr Grėnadinā

**Sent Vinsents ėr Grėnadinā** () īr valstībė Vest Indėjuo, Karėbu jūruo. Sodara Sent Vinsenta sala ėr dalis Grėnadinu salū.

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Trinidads ėr Tuobags

**Trinidads ėr Tuobags** o Trinidada ėr Tuobaga respoblėka () īr valstībė Vest Indėjuo, Karėbu jūruo, šalep Venesoelas. Sodara Trinidada, Tuobaga ėr da 21 sala.

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Bosnėjė ėr Hercuogovėna

thumb|250px|right
**Bosnėjė ėr Hercuogovėna** (ser. *Босна и Херцеговина*) īr valstībė pėitrītiu Euruopuo. Robėžioujas so Serbėjė, Joudkalnėjė ėr Kroatėjė. Ana sodara Serbū respoblėka teipuogi Bosnėjės ėr Hercuogovėnuos federacėjė.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Šošvė

**Šošvė** () īr opės Vėdoriuo Lietovuo; Neviežia dešėnīsės ėntaks. Prasided Kelmės rajuone, tek par Tītovienu tīrali, pasum sok i rītos i tek par Radvėlėškė rajuona. Anam pratek Solėnkiū pelke, a nu santokos so Berže pasok i pėitrītios. Paskum Šošvė pratek pru Kiedainiu rajuona. Ana itek i Nevieži tėis Graužiū kaimalio.

Dėdliausė ėntakā: Beržė, Žėidopė, Srauts, Sarva (kair.), Guomerta, Žadėkė, Ažītė, Lėida, Lapskuojis, Vėkšropis, Potnopis. 

Šošvė īr patvankta Ongėriū ožtvaka. Teipuogi šalep Šošvės iskūris Skėndėrėškė parks. Pri Šošvės stuov šėtos gīvenvėitės: Šiaulienā, Pašošvīs (Radvelėškis), Grėnkėškis, Vaitėikūnā, Pašošvīs (Kiedainē), Ongėrē, Josvainē.

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Ongėrē

**Ongėrē** () īr gīvenvėitė Kiedainiu rajuone, Josvainiu seniūnėjuo, šalėp plenta Josvainē-Krakies ėr Šošvės opės (Ongėriū tvankinio). Šalėp suodnas vėik hėdraalektrėnė. Gīvenvėitie īr medėcėnas ponkts, kriautovė.

## Istuorėjė
2001 metās Ongėrious gīvena 204 žmuonis.
Svėlē

**Svėlē** () īr gīvenvėitė Kiedainiu rajuone, Josvainiu seniūnėjuo, pri plenta Josvainē-Ariuogala ėr Šošvės opės. Svėlious gīven 175 žmuonis.

Šalep Svėliu donksa Svėliu mišks.

Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona gīvenvėitės
Kompā II

**Kompā II** () īr gīvenvėitė Kiedainiu rajuone, Josvainiu seniūnėjuo, pri plenta Kōniounē-Pernarava ėr Potnopė opės. Kompous II gīven 120 žmuonis.
Azėrbaidžians

**Azėrbaidžiana Respoblėka** () - valstībė Kaukaza regijuonė, torontė robežio so Rosėjė šiaurie, Grozėjė ėr Armienėjė vakarūs ė Irano pėitūs. Nachičevanės Autonuomėnė Respoblėka tor robežio so Torkėjė, Armienėjė ėr Irano. Azėrbaidžians nu 2001 m. prigol Euruopas Tarībā, ale Jongtėnės Tautuos laika anou pėitvakariu Azėjės dalėm diel anuo geograpėniu ė kultūrėniu karakterėstėku.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
Šalės īr rītėniam Kaukaza kalnū šmuotė, šalėp Kaspėjės jūras. Šalėis soustėnė ė dėdliausės miests īr Baku.

## Akanuomėka
Šalės tor dėdlios naptas ėštėklios. Dėdlė šmuota naptas aksportoun. 

## Šaltenē

## Nūruodas


Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Vietnams

**Vietnama Suocēlėstėnė Respoblėka** – valstībė pėitrītiu Azėjuo. Robežiounas so Kėnėjė, Lauoso, Kambuodža.
## Akanuomėka
Vietnams ī biedna valstībė, bat krūvuo akanuomėka nūg XXI o. pradiuos aug grētā. Valstībė palėikt Azėjės ėšdėrbėma centro. 

Kateguorėjė:Vietnams
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Sėrotėškės

**Sėrotėškės** () - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Par ana ein plents Kiedainē-Sorvėlėškis o šalep tek Neviežis. Anuo gīven 397 prietelē.
Kalnaberžė

**Kalnaberžė** () - Kiedainiū rajuonė, Sorvėlėškē seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Par ana ēn plents Kiedainē-Sorvėlėškis, vuo šalep tek Neviežis. 

## Gīventuojē
Anuo gīven 377 prietelē.
Aleksandriškis

**Aleksandriškis** () - Kiedainiu rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
Suodnuo liuob gīvent žmuonis, bat vagol 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatus anuo nabgīvena nivėins žmuogos.
Bernotėškės

**Bernotėškės** () - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Ledā

thumb|250px

**Ledā** ī tuokis saldos sošaldīts jiedis ėš pėina gamėniū, sokraus, tonkē vaisiu, čekuolada. Ledus ėšpuopolerėna italā.

Kateguorėjė:Jiedē
Zapranā

**Zapranā** () - Kiedainiu rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Jaskaitu suodna

**Jaskātu kaimalės** () - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Banans

**Banans** () ī žuolėnis augals, muokslėškā prigolons prī bananėniu (*Musaceae*) šeimuos. Aug ėr īr augėnami Cėntrėnie ėr Pėitū Amerėkuo, Afrėkuo, Azėjuo. Anūm vaisē īr dėdlē platē nauduonami kāp jiedis.

Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Kateguorėjė:Vaisē
Alouna

**Alouna** () īr opės Vėdoriuo Lietovuo; Neviežė dėšinīsis ėntaks. Prasded Kiedainiu rajuona pėitvakarious ė tek i pėitrītios sodarīdama robežio terp Kiedainiu ė Kauna rajuonu. Itek i Nevieži tėis Vitkūnās.

Ėntakā: Mielopis, Sakouna I, Sakouna II, Krausopis, Žōsėns.

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Akoutā

**Akoutā** () īr kaims Kauna rajuonė, 4 km i šiaure nū Vėlkėjės, pri plenta Vėlkėjė-Čekėškė.

Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Liutiūnā

**** () - gīvenvėitė Kauna rajuonė, Čekėškės seniūnėjuo, i vakarū šmuota nū kelė A1. Miestalie īr medecėnas ponkts, krašta bendroumenės cėntros, dvejės kriautovės.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 392 žmuonis.

Kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Virpesē II. Naujuojė bonga

**Virpesē II. Naujuoji bonga** () īr muonstru kuomedėjė, ėšlēsta 1996 m. JAV. Anuo ruod kap pagrėndinis vēkies Erls Basets (ons bova ė pėrma filma persuonažos) Meksėkuo kovuon so puožemėnēs gīvūnās – čiopuoidās.

## Siožėts

Erls gīven ramo gīvenėma Perfekšėna miestalie, Nevaduo, JAV, (anam vėka pėrms sosėdorims so čiopuoidās pėmruo dalī) nū gaun žėne ėš Meksėkuos naptas fėrmas darboutuoja Gradī Hōver, kū Meksėkuo pasiruod čiopuoidā. Anėdu vīkst ė Meksėka i ten nesonkē naikin čiopuoidos. Ont sekontios dėinos prietelē pasikvėit i dėdli amonicėjės megieja Burt Gummer. Anie pasėdali ė gropales ė naikėn padaros. Nū nakte Greids ėr Erls pasteb kū vėins kėrmins nodviese ėr ėš ano kažkas ėšlėnda. Kadongi prietelē bovo sovare sava mašėna, anie ėšsikvietė pagelbuon Pedro, nū paskom Erls so Greidu rand kū ans negīvs īr. Graitā anie pamat kū ėš čiopuoidu ėšserėta ontžemėne padarā. Prietelē spiejė pabiegtė ė baze kor naožtrokos sogrižt ė smarkē noustoliu patīris Barts. Ans atvež vėina gīva padara, nū ans grait sogeb pasėdaugėnte ėr vėsa baze jau pėlna čiopuoidu. Prasided kuova so anās. Galiausē, žmuonem pavīka anuos soslieptė ė garaža ėr ėspruogdītė.

## Aktuorē
* Fred Ward – Erls Basets
* Christopher Gartin – Greidis Hūveris
* Helen Shaver – Keit 'Vait' Reili
* Michael Gross – Barts Gameris
* Marcelo Tubert – puons Ortega
* Marco Hernandez – Chulijos
* José Ramón Rosario – Pedros
* Thomas Rosales Jr. – Tuoms Rosalesos

Kateguorėjė:Filmā
Čiopuoidā

**Čiopuoidā** () īr fantastėnē Kambra periuoda gīvūnā, katrėi pasėruod fėlmūs: *[[Virpesē]], [[Virpesē II. Naujuojė banga]], [[Virpesē III. Atgal i Perfėkšėna]], [[Virpesē IV. Legenda prasėded]]*. Anėi gīven puo žeme ė jod dėdliu greitiu sekdamė garsos. Čiopuoidā čiomp vėska, kas stuov ont žemės pavėršious. Ontruo filma dalī ėš čiopuoidu ėšsėvīsta agresīvos ontžemėnē gīvūnā, jautros šėlomā.

Kateguorėjė:Filmu veikiejē
Burt Gummer

**Barts Gamerės** (*Burt Gummer*) filmu *[[Virpesē]], [[Virpesē II. Naujuoji banga|Virpesē II]]* ėr *[[Virpesē III]]* persuonažos, vaidėnams Michael Gross. Barts īr dėdlis karėnės amonėcėjės gerbies, vėsumet pasiroušis vaina padietei. 

Kateguorėjė:Filmu veikiejē
Lietovėška Vikipedėjė

**Lietovėška Vikipedėjė** () īr Vikipedėjė lietoviu kalba. Ana īr dėdliausė internetėnė encikluopedėjė Lietovuo ėr teipuogi dėdliausė terp baltu ruodu vikipedėju. Ana daba tor vėrš 100 tūkst. straipsniu ėr īr terp 30 dėdliausiu vikipedėju.

Lietovėška Vikipedėjė startava 2003 m. vasarė 20 d. so pėrmouju straipsnio aple kompioteri. 

## Lietovėškas Vikipedėjės istuorėjė
* 2005 m. groudė 14 d. - **10 000** straipsniu ( parašė *Plėšrusis vėlyvis*)
* 2006 m. gegožės 23 d. - 20 000 straipsniu (User:Atlantas parašė *Degantis žmogus*)
* 2006 m. siejės 4 d. - 30 000 straipsniu (User:Vilniškis parašė *Vykintas*)
* 2007 m. vasarė 28 d. - 40 000 straipsniu (User:Gnarls Barkley parašė *Hawthorne Heights*)
* 2007 m. rogpjūtė 1 d. - **50 000** straipsniu ( parašė *Azandė*)
* 2008 m. sausė 25 d. - 60 000 straipsniu
* 2008 m. siejės 14 d. - 70 000 straipsniu
* 2009 m. sausė 22 d. - 80 000 straipsniu
* 2009 m. rogpjūtė 3 d. - 90 000 straipsniu
* 2010 m. sausė 18 d. - **100 000** straipsniu
* 2010 m. bėrželė 28 d. - 110 000 straipsniu
* 2010 m. spalė 22 d. - 120 000 straipsniu
*2012 m. balondė 14 d. - 150 000 straipsniu
*2020 m. bėrželė 13 d. - **200 000** straipsniu.

Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Kateguorėjė:Lietoviu kalba
Onglėška Vikipedėjė

right|thumb|Onglėškas vikipedėjės luoguotėps
**Onglėška Vikipedėjė** () īr valnuoji ė pat dėdliausė Vikipedėjė. Ana īr koriama onglu kalba. Onglėška Vikipedėjė startava pati pėrmuoji, da 2001 m. sausė 15 d. Ana aug labā spartē ė daba tor daugiau kāp 3,802,348 straipsniu.

Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Dobīsa

**Dobīsa** () īr opės Žemaitėjuo; Nemona dešėnīsis ėntaks. Prasėded Šiauliū rajuonė, 4 km nū Riekīvas ežera. Tek i pėitus par Kelmės, Raseiniu rajuono, vuo žemopi sodara robežio terp Kauna ėr Jorbarka rajuono. Ītek i Nemona šalep Seredious. Dobīsa sojongta so Vėnta Dobīsas-Vėntas ravo. 

Dėdliausė ėntakā: Grīžova, Kražontė, Kirkšnuovė, Gīnievė.

Prī Dobīsas stuov šėtė miestalē: Līdovienā, Betīgala, Ariuogala, Seredios. Ont Dobīsas īr ėlgiausis Lietovuo Līdovienu tėlpts.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Seredios

**Seredios** (, , , Jidėš: סרעדניק - Srednik) īr miestalės Jorbarka rajuonė, pri Nemona ė Dubīsas santokuos, prėišās Kriūkos. Par Serediu ēn plents Kauns-Jorbarks. Tor 604 prietelios. Seredios īr nuognē senuobėnis miestalės: čė īr III-IV o. sengrabiu, tēpuogė stūksa Palemuona kalns.

Serediuo gėmė žėnuoms amerėkėitiu aktuorios ė mozėkonts Als Džuolsuons.

kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Palemuona kalns

**Palemuona kalns** () o **Seredious pėlēkalnis** (*Seredžiaus piliakalnis*) stūksa Jurbarka rajuonė, Seredious miestali, pri Pėišves opale. Ans īr nū XIII omžė. Vagol legenduos pėlēkalni ikūr ruomiens Palemuons. Ont ano bova šventvėitė, stuoviejė pėlis. Šėta 1363 m. sogriuovė krīžioutē.

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Als Džuolsons

thumb|180px
**Als Džuolsons** (*Al Jolson*; g. kap *Asa īoelson* 1886 m. gegožės 26 d. Serediuo – m. 1950 m. spalė 23 d.) īr žīdu kėlėma, Lietovuo (tūmet Rosėjės Ėmperėjuo) gėmė̄s amerėkėitiu aktuorios. Ons gīvena Niojuorke ė dainava džiaza, puop mozėka, vaidėna fėlmūs. Dėdliausē Džuolsons ėšgarsiejė vaidėndams 1927 m. mozėkėniam fėlmė „Džiaza dainuorios“ ().

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Mikītā (Šakē)

**Mikītā** () īr kaims Šakiū rajuonė, 6 km i šiaurės rītus nū Leketiū, pri Nemona opės, prišās Vėlkėjė. Anūs gīven 183 prietelē.

Kateguorėjė:Šakiū rajuona gīvenvėitės
Luombardėška Vikipedėjė

**Luombardėška Vikipedėjė** - Luombardu kalba koriama Vikipedėjė, kotra rem Vikipedėjės fuonds. 2007 m. rogpjūtiuo mienesė, Vikipedėjuo bova daugeu nei 51 000 straipsniu.

Ona pradieta kort 2005 m. 

## Krėtėka

Luombardu vikipedėjė garsieje labā prosta kuokībe. Nuors ona īr 26-a, anuos gīlis (depth) tier 0. Dėdliuojė dauguma straipsniu īr nomerē , ėr labā daug šabluonu nie ėšverstė ėš onglu kalbas.

## Žīmas

## Nokalbas

Luombardėška vikipedėjė

Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Aruba

thumb|200px|Arubas vieleva
**Aruba** - sala Karėbū jūruo, prigolontė Nīderlandams ė torontė autonuomėjės statosa. Adminėstracėnis cėntros - Oranjestads. Arubas sala īr Paviejėniu salū grupie. Oficēlė kalba - olandu.

Sala sop kuoralėnē rėfā, vuo anuos pavėršios īr iš klėntėis sosėdariosės žemuos kalvuos. Vīrau truopėnis klimats. Puoėlsiautuojē mīlā čiesa leid baltū smėltiu pležūs. Oranjestadė sausė vėdorė temperatūra būn aple 26 laipsnius šėlomuos, lėipas - 29 laipsnē.

Saluo gīven 69 080 gīvėntuojē, ėš anū 85% īr kreolā, vuo tėkėntė̄jė - katalėkā.

Čė perdėrbama ėš Venesuelas i Meksėka atvežama napta. Plietoujama kemėjės, elektruoteknėkas, jiedė pramuonė, laivū remuonts. Arubuo trūkt geremuojė ondėns, tudie čė gielėnams jūras ondou. Saluo augėnamas agavas, cėtrosėnē augalā, daržuovės, tabuoks.

Kateguorėjė:Nīderlandā
Kateguorėjė:Salas
Nigeris

**Nigerė Respoblėka**, trompiau **Nigeris** – valstībė Vakarū Afrėkuo. Tor robežio so Alžīro ė Lėbėjė šiaurie, Čado rītūs, Nigerėjė ė Benino pėitūs, Borkėna Faso ė Malio vakarūs.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms

left|240px
Nigeris īr sokėrstīts ė 7 departamentos ėr vėina suostėnės rajuona. Departamentā soskėrstītė ė 36 aplėnkėnios rajuonos, katrie da sodalėntė ė 129 komunas.

Departamentā ėr suostėnės rajuons:
* Agadesa departaments
* Dėfas departaments 
* Duosa departaments  
* Maradžiuo departaments  
* Tahua departaments 
* Tėlaberiuo departaments 
* Zėndera departaments
* Niamiejos (suostėnės rajuons)

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Nigerėjė

**Nigerėjės Federacėnė Respoblėka** (**Nigerėjė**) – valstībė Vakaru Afrėkuo. Rėboujas so Benėno vakarous, Čado ėr Kamerūno rītous, Nigerio šiaurie ėr Gvėniejės ė̄lanka pėitous.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Fėdžis

**Fėdžis** aba **Fėdžė Salū Respoblėka** () ī valstībė Okeanėjuo, Ramiajam ondenīnė asantiūs Fėdžė salūs.

Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Okeanėjė

thumb|240px|Okeanėjės salīns
**Okeanėjė** īr dėdlė salū gropė Ramiajam ondėnīnė, i rītus nū Australėjės. Okeanėjė nier žemīns, bat īr svieta dalės. Ana sodarīta ėš 3 pagrėndiniu daliū: Polinėzėjės, Melanezėjės ė Mikronezėjės.

Okeanėjē prigol šėtuos valstībės: Fėdžis, Kėrėbatis, Maršala Saluos, Mikronezėjė, Naujuojė Zelandėjė, Nauru, Palau, Papua Naujuoji Gvinėjė, Samuoa, Saliamuona Salas, Tuonga, Tuvalu, Vanuatu ė kėtas.
Liublijana

**Liublijana** (slo. *Ljubljana*) ī Slovnienėjės suostėnė ė dėdliausis miests. Rondas Vėdore Slovėnėjuo pri Liublianicas opes. Miestė gīven aplė 257, 3 tūkstontiū prietėliū. Miests rondas svarbiamė rītū ė vakarū prekības kelie; netuolėj Liublijanas rondas Trėista miests. Tas īr svarbos tarpinis punktos tarp Vėdore Euruopas ė Adrėjės jūras. Pramuones cėntros, dėrbams puorcelians, puopierios, baldā, moils, kemikalā, oduos dėrbėnē. Miestė gerā išvīstīts torėzmos – īr gražiū panoramū, ėstuorėjės ė arkitektūras pamiklū.

Miests tapa baisē svarbos ka ruomiena valdė Slovienėjė. Miestė īr daug moziejū katrūs gal sužėnuotė aplė tus laikūs.

## Nūruodas

* oficialos miesta poslapis
* Liublianas torėzma ė ėnformacėjės cėntros
* Istuorėjė̄ ė keliuonėnė informacėjė

Kateguorėjė:Suostėnės
Kėrėbatis

**Kėrėbatis** aba **Kėrėbatė Respoblėka** () ī valstībė Okeanėjuo, Polėnėzėjuo, Ramiajam ondenīnė esontiūs Gilbėrta, Linėjėnies ė Feneksa salīnūs. Vėsas Kėrėbatė salas žemas, vuos pakėlosės vėršom jūras, sosided ėš smiltiu ė palmiu mediu.

Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Maršala Salas

**Maršala Saluos** aba **Maršala Salū Respoblėka** () ī valstībė Okeanėjuo, Mikronezėjuo, Ramiajam uondenīnė esontiūs Maršala salūs. Salīns skėrstas i dvė dalė: Rataka ė Ralėka.

Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Mikronezėjė (valstībė)

**Mikronezėjė** aba **Mikronezėjės Federacėnės Valstėjės** () ī valstībė Okeanėjuo, Mikronezėjės salīne, Ramiajam ondenīnė.

Mikronezėjė sodara 4 valstėjės:
* Čiuks
* Kosraė
* Ponpiejė
* Japs

Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Mikronezėjė (salīns)

thumb|240px|Mikronezėjė. Japa sala
**Mikronezėjė** īr vėins ėš 3 Okeanėjė sodarontiu daliū. Ana īr Okeanėjės šiaurės vakarouse. Būdėngi dėdli no žemi koralėnė atuolā. Mikronėzėjuo gīven mikronezėitē.

Mikronezėjuo īr šėtos valstībės ėr teritorėjės:
* Maršala Saluos
* Mikronezėjė (valstībė)
* Palau
* Šiaurės Marėjanā
* Nauru
* Kėrėbatis
* Guams
* Vėika sala

Kateguorėjė:Okeanėjė
Cėntrėnės Afrėkas Respoblėka

**Centrėnės Afrėkas Respoblėka** {{fr|République centrafricaine, sango k. *Ködörösêse tî Bêafrîka*) – valstībė Cėntrėnie Afrėkuo. Tor robežio so Čado, Sudano, Kuonga Demuokratėnė Respoblėka, Kuonga Respoblėka ėr Kamerūno.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Naujuojė Zelandėjė

**Naujuoji Zelandėjė** () īr valstībė Okeanėjuo, Polinezėjuo, terp Ramiojė vuondenīna ė Tasmana jūruos.

## Geograpėjė
Naujaja Zelandėjė sodara 2 dėdlės saluos - Šiaurės sala ė Pėitū sala, teipuogi daugel mizernu salū: Stiuarta, Kempbela, Antėpuodu, Čatėma, Oklenda, Kermadeka. Be šėtuo, Naujajā Zelandėjėi pavaldios šėtos teritorėjės: Niuė, Kuka saluos, Tokelau.

## Akanuomėka
Naujuojė Zelandėjė ī baguota valstībė, katruos akanuomėka ī uorientouta i teknioluogėjės, akspuorta.  

Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Nauru

**Nauru** aba **Nauru Respoblėka** (nauru kalba: *Ripubrikit Naoero*; ) ī valstībė Okeanėjuo, Mikronezėjuo, Ramiajam ondenīnį, ožėm vėinintelė mizerna Nauru salalė.

Nauru sala īr nuognē soteriuota diel tuo, ka anuo ėlga čiesa vīka fuosfatu kasība.

## Prezidėntā
Nauru prezidėntā:

# Hameris Deroburts;
# Bernards Dovijogs;
# Lagumuots Garis;
# Sers Hameris Deroburts;
# Kenans Adangs;
# Sers Hameris Deroburts
# Kėnosos Arojs;
# Bernards Dovijogs;
# Lagumuots Garis;
# Bernards Dovijuogs;
# Kenans Adangs;
# Rūbens Kuns;
# Kinza Klodumars; 
# Bernards Dovijogs;
# Rėnė Garis;
# Bernards Dovijogs;
# Rėnė Garis;
# Dėruogs Gėora;
# Liudvėgs Skotis;
# Rėnė Garis;
# Liudvėgs Skotis;
# Markusos Stėfėns;
# Frederiks Pitčėris;
# Sprents Dabvīds;
# Baruons Waqa;
# Lajuonelis Eingimėjė.

## Admėnėstracėnis soskīrstīms
miniatiūra|Nauru apskrėtis
Vėsuo Nauru saluo īr 14 apskrėtiū: 

* Aivas; 
* Anabars; 
* Anietans; 
* Anībars; 
* Baėtis;
* Buojė; 
* Buadas apskrėtės;
* Denėgamodū;
* Jieva; 
* Ijuvs; 
* Mienėngs; 
* Nėboks; 
* Uabas; 
* Jarens. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Kateguorėjė:Nauru
Šiaurės Kuoriejė

**Kuoriejės Liaudėis Demuokratėnė Respoblėka** (**Šiaurės Kuoriejė**) – valstībė rītu Azėjuo, šiaurėniam Kuoriejės posiasalė šmuotė. Ona tor robežio so Pėitu Kuorėjė pėitūs, Kėnėjė ėr Rosėjė šiaurie. Seniau bovosės veinėngas valstībės Kuoriejės dalės.

## Istuorėjė

Ontruos svieta vainuos pabėnguo Kuoriejė palėka okupouta suovietu ėr amerėkėitiu karioumeniu. 1948 m. šalės bova padalīnta - kuomonėstā ožvaldė šiaurė, vuo pėitėni šmuota ėšluošė amerėkėitiu remiama kapitalėstėnė vėriausībė. 

Ėr dabartėnēs čiesās anuos dėdlē nesotar - terp anū net ī irengta vėina magtīngiausē dežuruojamu robežiu svietė. Kuomonėstėnė Šiaurės Kuoriejė gasdėn sava kondoulėnė pruograma ciela svieta.

## Puolitėnė sistema

Nuors oficēlē Šiaurės Kuoriejė īr demuokratėnė valstībė, anuo ėš tėkrū vīroun tuotalėtarėnis riežėms. Čėštās vėinvaldis ė ofėcēlo Naciuonalėnė gīnībaskomėteta pėrmėninks Kim Čen  Uns, onsktiau bova anuo tievs Kim Čen Ėrs, bat oficēlē šalėis valduovs īr anuo tievs Kim Ėr Sens, katros mėrė 1994 m.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms
thumb|200px|Šiaurės Kuoriejės admėnėstracėnis soskėrstīms

Šiaurės Kuoriejė īr soskėrstīta i 9 provincėjės, 3 īpatėngousios regijuonos ė 2 miestu savėvaldībės.

### Provincėjės
* Čaganda provincėjė (*Chagang-do*)
* Hamhion Pokta provincėjė (*Hamgyŏng-pukto*)
* Hamhion Namda provincėjė (*Hamgyŏng-namdo*)
* Hvanhė Pokta provincėjė (*Hwanghae-pukto*)
* Hvanhė Namda provincėjė (*Hwanghae-namdo*)
* Kanvuonda provincėjė (*Kangwŏndo*)
* Pchenjan Pokta provincėjė (*P'yŏngan-pukto*)
* Pchenjan Namda provincėjė (*P'yŏngan-namdo*)
* Janganda provincėjė (*Ryanggang-do*)

### Īpatėnė̄jė regijuonā
* Pramuonėnis Kaesŏng regijuons (Kaesŏng Kong-ŏp Chigu)
* Torėstėnis Kŭmgangsan regijuons (Kŭmgangsan Kwangwang Chigu)
* Īpatėngasis Sinŭiju adminėstracėnis regijuons (Sinŭiju T'ŭkpyŏl Haengjŏnggu)

### Miestu savėvaldībės
* Pchenjans (P'yŏngyang Chikhalsi)
* Rasŏns (Rajin-Sŏnbong Chikhalsi)

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Palau

**Palau** aba **Palau Respoblėka** () ī valstībė Okeanėjuo, Mikronezėjuo, Ramiajam ondenīnė, ožėm Babeltuapa, Korora, Angarūra ė kėtas mažesnės salas.

Palau skėrstas i 16 valstėju.

## Geuograpėjė
[miniatiūra|kairėje|Mizernas Palau salalės [Ramosis vuondenīns|Ramiajam ondenīnė|204x204px]]Palau ī valstībė Okeanėjuo, Mikronezėjuo, Ramiajam ondenīnė. Ožjėm aple 459 km2. Palau regėjuona ožjėm salalės. Aukštiausė Palau vėita īr Ngerčelhusa kalns (242 m.)

## Admėnėstracėnis soskīrstīms
Palau skėrstas i 16 valstėju:  

* Kajangels
* Ajmėliks 
* Ajrai 
* Mėlėkėoks 
* Ngaraads
* Ngardmau 
* Ngarmlenguji 
* Ngarchelongs
* Ngatpangs
* Ngīvals
* Ngchesars
* Angaūrs
* Korors
* Pėliegiju
* Čėlbahiebs
* Sonsuorols 
* Hatahobejs

## Šaltenē

Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Papua Naujuojė Gvėniejė

**Papua Naujuojė Gvėniejė** () ī valstībė Okeanėjuo, Melanezėjuo, Naujuosės Gvėniejės saluos rītėnie posie. Tepuogė ožėm Saliamona salū vakarėni šmuota.

## Akanuomėka
Valstībė ī biedna, vīraun prėmėtīvos akanuomėkas sektuorē. 

Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Samuoa

**Samuoa** aba **Samuoa Liousa Valstībė** () ī valstībė Okeanėjuo, Polinezėjuo, Ramiajam ondenīnė, ožėm Upuolaus ė Savuojės salė, tepuogė da šmuota mažū salū.

Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Polinezėjė

[thumb|240px|Polinezėjė ([Nauru teipuogi kartās priskėriama Polinezėjē)]]
**Polinezėjė** īr vėina ėš Okeanėjė sodarontiu daliū. Daugoms anuos salū īr volkanėnės aba kuoralėnės kilmies. Polinezėjuo gīven polinezėitē. 

Polinezėjuo prėgol šėtas valstībės ė terėtuorėjės:
* Samuoa
* Amerėkas Samuoa
* Kuka salas
* Havajē
* Naujuojė Zelandėjė
* Niuė
* Prancūzėjės Polinezėjė
* Tokelau
* Tuonga
* Tuvalu
* Velīku sala
* Vuolis ė Futūna
* Pitkerns
* Kėrėbatis (dalis)

Kateguorėjė:Okeanėjė
Saliamuona Salas

**Saliamuona Salas** () ī valstībė Okeanėjuo, Melanezėjuo, Ramiajam ondenīnė, ožėm Saliamuona salīna rītėni šmuota.

Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Melanezėjė

thumb|240px|Melanezėjė. Naujuoji Kaledonėjė
**Melanezėjė** īr vėins ėš 3 Okeanėjės regėjuonu. Ans īr salīna vakarous, i šiaure nū Australėjės ėr i rītus nū Indonezėjės. Dagoms salū dėdlės, voklanėnės o žemīninės kilmies. Melanezėjuo gīven melanezėitē.

Melanezėjė sodara šėtuos valstībės ė teritorėjės:
* Papua Naujuoji Gvinėjė
* Saliamuona Saluos
* Vanuatu
* Fėdžis
* Naujuoji Kaledonėjė

Teipuogi kartās Melanezėjē īr priskėriama Naujuosės Gvinėjės saluos vakarėnė dalis (Irian Džaja) ė Timuora sala.

Kateguorėjė:Okeanėjė
Tuvalu

**Tuvalu** () īr valstībė Okeanėjuo, Polinezėjuo, Ramiajam vuondenīne, ožėm 9 mizernas salas.  

Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Prancūzu kalba

thumb|upright=2|Prancūzu ruodos paplėtims
**Prancūzu kalba** (savėpavadėnėms *le français, la langue française*) īr ėndeeuropėitiu šeimuos, ruomanu ruodū gropės kalba. Anuo rokoun aple 100 mln. gīventuoju vėsum sviete. Teipuogi prancūzu kalba īr vėina ėš pagrėndiniu tarptautiniu ruodu, vagol puopoliaroma nuseleidant tėk onglu ruodā. 

Prancūzu kalba īr oficēli 24 valstībėse: Prancūzėjuo, Belgėjuo, Lioksembōrge, Andoruo ėr Pracūzėjės kolonėjuos (Vakarū ė Cėntrėnė Afrėkuo, Kvebeke, Vest Indėjuo).

Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Kateguorėjė:Prancūzėjė
Čiesa jousta

thumb|240px|Čiesa zuonas
**Čiesa jousta** īr pluotā vėsom svietė, katrūs būn tuoksā pats čiesos. Geograpėškā, sviets ėšdalėnts i 24 līgės joustas vagol meridianus, katras ēn vėina paskom kėta kas vėina adīna. Bat pū tėkra joustas retā ēn vagol meridianus, vuo dėdliau vagol valstībiu ė teritorėju robežius. 

Nolėnis meridians (UTC) ēn par Grinviča observatuorėjė Luondonė, JK. Nū anuo ēnont vakarūsna čiesos dėdlie (UTC+1, UTC+2..), vuo i rītus menkie (UTC-1, UTC-2..). Prīšinguo Žemės posė ēn Datas pakeitėma linėjė, par katron ēdams čiesos pakeit data.

Kateguorėjė:Geuograpėjė
Kateguorėjė:Čiesos
Vasaras čiesos

miniatiūra|dešinėje|240px|Vasaras čiesos svietė. Mielīnā pažīmietas šalis nauduo vasaras čiesa.
**Vasaras čiesos** īr vėitėnis kažkuokė regėjuona čiesos, katros skėras nu ofėcēlaus anuos šalėis čiesa par vėina adīna. Vasaras čiesos skėrts sotaupītė alektras kumet īr ėlgas dėinas.

Kateguorėjė:Geuograpėjė
Kateguorėjė:Čiesos
Labūnavas tvankinīs

**Labūnavas tvankinīs** () īr Kiedainiu rajuonė, Peliednagiu seniūnėjuo, ont Baropės opės (ė anuos ėntaka Miekluos). Pluots 114 ha. Giliausė vėita 7,6 m. Ont ožtvankuos irengta hidroalektrinė. Labūnavas tvankinīs irengts 1977 m. Pri anuo stuov šėtė kaimā: Ansānē, Serbėnā, Sėtiounē, Labūnava, Pamieklē.


Abruozdielis:LabunavosTv006.JPG
Abruozdielis:Labunava002.JPG
Abruozdielis:Labunava003.JPG
Baropė

**Baropė** () īr opės Vėdorė Lietovuo; Neviežė kairīsis ėntaks. Prasėded Juonavuos rajuonė ė tek i šiaure par Kiedainiu rajuona. Itek i Nevieži pri Kroupiū, šalep Labūnavas. 

Dėdliausė ėntakā: Savīda, Miekla, Orka (kair.), Kulvė, Vabals, Papartė (deš.).

Baropė pri Labūnavas šiaurėnė šmuota patvankta Labūnavas tvankinio.

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons
Miekla

**Miekla** () īr opės Vėdorė Lietovuo; Baropės kairīsis ėntaks. Prasėded šalep Prišiuogalas, Juonavuos rajuonė. Tek i šiaurės vakarus par Kauna ė Kiedainiu rajuonus. Itek i Barope (Labūnavas tvankini) šalep Pamiekliu.

Ėntakā: Klampis, Varnalėžis, Vadavė.

Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons
Kateguorėjė:Lietovuos opis
Orka

**Orka** () īr opės Vėdorė Lietovuo; Baropės kairīsis ėntaks. Prasėdad Kauna rajuonė, pri Vandžiuogalas ė tek i šiaurės rītus. Itek i Barope pri Labūnavas pėitėnė šmuota. Netol žiuotiū īr mizernos tvankinoks.

Ėntakā: Tauropė, Tėltinis, Vėnkšnopīs, Statopis.

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons
Kiedainiu gėmnazėjė Atžalynas

**Kiedainiu vėdorėnė muokīkla „Atžalynas“** īr Kiedainiu miestė, Mėndauga g. 18. Ana īr dėininė, savaronkėška mokīmuosė, bendruojė lavėnėma mokīkla. Dėrėktorius īr Gėntars Patrulis.

Mokīkla „Atžalynas“ bova ikorta 1944 m. kāp mergaitiu gėmėnazėjė. 1950 m. parvadėnta i ontraja vėdorėne mokīkla. 1974 m. parkelta i dabartėni pastata o 1993 m. parvadėnta i „Atžalynas“. Ana band pataptė gėmėnazėjė. Mukīkluo veik praktėnė mokīma firma „Auksinis Ryšis“.

## Mokītuojā
* Nijolė Naujokienė - bova bioluogėjė moktuoja, nūnā Kiedainiu merė.
* Rasa Cicėnienė - istorėjės mokītuoja, dėr. pavaduotoja
* Dalia Čiužienė - fėzėkuos mokītuoja, dėr. pavaduotoja
* Tatjana Amniakova - rosu ruodos mokītuoja, dė. pavaduotoja
* Žydrūnas Mackevičius - nuognē gers geuograpėjės mokītuojs
* Danutė Žižnevičienė - matamatėkas mokītuoja
* Irena Ūsienė - biologėjė mokītuoja akspertė

Kateguorėjė:Lietovuos muokīklas‎
Kateguorėjė:Kiedainē
Nėjuolė Naujuokienė

**Nėjuolė Naujuokienė** (*Nijolė Naujokienė*; g. 1954 m. spalė 5 d. Kiedainiūs) īr Kiedainiu rajuona merė ė pedaguogė. Ana 1981 m. ožbengė VPU. Ėlga čiesa bova Kiedainiu „Atžalīna“ mokīklos bioluogėjės mokītuoja akspertė. Naujokinenė bova nuognē grėižta mokītuoja, no dėdlė specēlistė ė paroušė daug bioluogėjės olimpiadu prizėninku. 

2004 m. patapa rajuona admėnėstracėjės dėrektore, a nū 2005 m. ė merė. Naujokienė īr Pilėitėnės demokratėjė partėjės narė. 

Naujokienė
Japuonėjės vieleva

[thumb|[Abruozdielis:FIAV 110110.svg|20px Japuonėjės vieleva. Pruopuorcėjės: 2:3]]
Naciuonalėnė **[[Japuonėjė]]s vieleva**, japuonėškā vadėnama *Nisshōki* (日章旗) arbe *Hinomaru* (日の丸 „saulės dėsks“), īr balta vieleva so rauduono dėsko (rauduons dėsks sėmbuolėzou saulė) cėntrė. Balta spalva sėmbuolėzou tīroma ėr kėlnoma.

Kateguorėjė:Vielevas
Kateguorėjė:Japuonėjė
Varna

260px|thumb|Varna (''Corvus cornix'')

**Varna** (, ) īr varniniu šeimuos paukštis. Ons īr nuognē tonkos miestūs ė kaimūs, kor given mediuos. Varnas renkas i dėdlius būrius.

Kateguorėjė:Paukštē
Gīvē

thumb|Gīvūnā (''Animalia'')|250px 

**Gīvē** aba ***gīvūnā*** () īr tuokėi sotverėmā, katrėi patīs koš, jied organėnės medegas, jont aplėnka. Gīviu īr dėdlė vairuovė.

Gīvē skėrstomė:
* Pintīs ė doubagīvē
* kėrmėnā
* viežēgīvē
* vuoragīvē
* vabzdē
* žovės
* varlēgīvē
* ruoplē
* paukštē
* žėndoulē
Jonas Mačiulis

**Juons Mačiulis:**

* Juons Mačiolis-Mairuonis – puoets, teuoluogs
* Jonas Mačiulis (krepšėninks) – krepšėninks
Kuombains

thumb|240px
miniatiūra|Kombaino dronas vaizdo įrašas 2022
**Kuombains** īr specēli transpuorta prėimonė, skėrta javam nojėmtė. Kuombains nokert i itrauk javus, paskum sava vėdui anūs ėšduoruo (atskėr pelus nū grūdū). Dėdliuojė kuombaina dalī īr grūdū sagīkla ėš katruos paskum grūdā ėšpilamė i gruzovika. 

Pėrms kuombains sokonstrouts 1834 m.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Kateguorėjė:Transpuorts
Rogpjūtė

thumb|240px|Senuobėnė rogpjūtė
thumb|240px|Pjuovėms kuombānās
**Rogpjūtė** ī rogiū ė kėtū javū (mėižiu, avėžū, kvėitiū) derliaus nūjėmėms. Tas ī vėins dėdliausiu metu darbū ūkie.

Dėdlē gėliuo senuobie rogius liuob raus aba pjaus so tintnaga peilio vuo pjautovo. Nug žalvarė, gelžėis gadīnės radas metalėnē pjautovā. Nuo XVIII o. pradiejė rastėis dalgės ė dalgalės javam pjautė. Lėgė XX o. vėdorė da žmuonis par rogpjūtė tonkiausē liuob pjaus dalgėm ė pjautovās, vio paskom paplėta javū kėrtėma mašėnas ė kuombainā.

Rogpjūtė Žemaitėjuo vīkst nū lėipas pabonguos lėgė rogpjūtė vėdorė (prėgol nū uorū).

Kūmet rēk pradiet rogpjūtė, žmuonis liuob veizies i mienoli. Jēb pjaun pjautovās, ta muotrėškas, vuo vīrā stata kaugius, vuo jēb pjaun dalgēs, ta vīrā, tūmet kaugius stata muotrėškas. Nūpjautus rogius kraun i puorėnius ratus ė vež i kluojėma.

Senuobie bova papuotīs ėš paskotėnė rogiū pieda (Koršė, Korkas) sopintė pīnė (jievara) ė duoveniuotė gaspaduoriams.

Ont rogpjūtės garbies īr ožvadėnts mienou rogpjūtis.

Kateguorėjė:Žemės ūkė darbā
Rogē

260px|thumb|Rogē

**Rogē** () īr tuokis javs, katros muokslėškā prigol prī varpėniu augalū (*Poaceae*) šeimuos.

Paprastā rogē būn žėimkentē – anūs pasiej ėš rodenė, anėi jėm kaltėis, paskūm anus ožsning, bet ėš pavasarė anėi apent ėšlaid sava žuolė ė lėg vasaras pabonguos nunuokst. Ožaug rogē 60-200 cm aukštoma, lapā būn siauri, ėšėlgi. Vasaras pradiuo rogē plaukst, tas ī, jėm lēstė varpas. Paskom tas varpas žīdia, vuo vasaras pabonguo nunuokėn grūdus.

Radas rogē ėš Artėmūju Rītū kap kvėitiū ė mėižiu pėktžuolė, bet rasiet prīš 10-12 tūkstontiu metu kor tās Mažuojuo Azėjuo pradietė augintė kap javā.

Rītū ė Vėdorė Euruopuo rogē palėka vėino ėš patiu svarbiūju javū. Omžius ė žemaitē sava gīvenėma taikė prī rogė gīvenėma, ba ėš rogė grūdū liuob keps douna, taisīs gėra, ė da šmuota vairiu jiediu. Palē rogė pjūtėis čiesa palėka mienėsė vards „rogpjūtis“, vuo palē siejė – „siejė“. Ka rogē žėimkentē ī, ta saka, ka tas ī „rogė mūka“. Rogiū augėnėms senuobie bova dėdlē švėnts dākts: siejont aba pjaunont rogius žmuonis liuob apsiriedīs švarēs apriedās, sīkēs ė pasimels, vasaruom prī rogiū mergas šuoks, ka anėi geriau augtom.

Kateguorėjė:Javā
Pakrūmėnė bajuorė

thumb|220px

**Pakrūmėnė bajuorė** () ī tuokis grėižžėidiu augalū šeimuos augals.

Aukštoms ī 20-80 cm, sīkēs lėgė 1 m. Stombris statmens, stamontros. Aug pėivūs.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Dėdlēžėidis glūds

thumb|250px

**Dėdlēžėidis glūds** () ī tuokė grėižžėidiu augalū šeimuos kvietka.

Žīdia vasaras čieso geltuonās žėidās. Augėnams darželiūs.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Grėižžėidē augalā

thumb|200px|Vairiū grėižžėidiu žėidā

**Grėižžėidē augalā** () ī tuokė muokslėnė žėidėniu augalū šeima. Anou prėgol vairės vėinmetės, dvėmetės ė daugiametės žuolės, katrū šaknis būn vėintėsas, stombris šakuots ė tonkē somediejė̄s. Žėidīns zgrebnos ī.

Vėsom svietė aug aple 30 tūkst. grėižžėidiu rūšiū. Lietovuo aug 189 rūšis, terp anūm daugoms ė Žemaitėjuo. Terp žėnuomiausiu grėižžėidiu ramolės, vuosėlkas, sauliegrōžas, kiaulpėinės ī.
Čekėjė

alt=Praha|miniatiūra|Praha
**Čekėjė**, **Čekėjės Respoblėka** (ček. *Česko*, *Česká republika*) – valstībė Vėdorė Euruopuo. Respoblėka tor robežio so Lėnkėje šiaurie, Vuokītėje šiaurės vakarūs ė vakarūs, Austrėje pėitūs ė Sluovakėje – rītūs. Čekėjė sosīded ėš triju ėstuorėniū žiemiū - Buohemėjės, Muoravėjės ė Muoravėjės Silezėjė (onkstaiu liōb vadīnt Austrėjės Silezėjė). Čekėjė īr ES, NATO, JTO, OECD narie.

## Istuorėjė
Čekėjės terėtuorėjė apgīvendėnta prīš 2 600 metū, nū 2 tūkstontmete pr. m. r. čė atsikielė lužitienū koltūras gentīs, IV omžiou pr. m. e. atsikielė keltū gentīs, vieliau germanā (makuomanā). V-VI omžiūs Muoravėjuo pradiejė gīventė avarā, vuo Buogemėjuo - slavėškas čekū gentīs. 623-659 m. terėtuorėjė prėgolė Samo slavėškā valstībē. II svieta vainuos gadīnie Čekėjė bova ožīmta Vuokītėjės ė pū ton TSRS.
## Žmuonis

Pu 1946 m., kumet ėš Čekėjės palėka ėšgėnta dėdlė vuokītių mažoma palē gīvėntuoju tautībė Čekėjė pakankamā homogenėška. 2001 metų doumenim, 90,1 proc. gīvėntuoju – čekā, 1,8 proc. slovakā, da 3,6 % gīvėntuoju savė skaita moravās, 0,1 % – silezėitēs.

### Miestā

Miestūs gīvena api 74 % vėsū gīvėntuoju. Dėdliausė miestā:

### Kalbas
Palē 2001 m. sorašīma, 94,9 % gīvėntuoju rokounas čekėškā, 2 % – slovakėškā. Čekėjė īr vėina mizerniausē onglėškā muokontė šalės ES. Palē 2005 m. apklausa, tuokiu gīvėntuoju bova 24 %. vuokėškā muok 28 %, rosėškā.

### Viera
Čekėjė īr vėina mažiausē religėngu šaliū Euruopuo. Palē 2001 m. gīvėntuoju sorašīma, 59 % gīvėntuoju īr agnostikā, ateistā, netėkėntīs, vuo 26,8 % – Ruomas katalėkā, 2,5 % – pruotestantā.

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Bulgarėjė

**Bulgarėjė** aba **Bulgarėjės Respoblėka** īr valstībė Pėitrītiu Euruopuo. Robėžioujas so Joudaja jūra rītous, so Graikėjė ė Turkėjė pėitous, Serbėjė ė Makedonėjė vakarous ė Romonėjė šiaurė.

## Istuorėjė

354-681
681 1393
1393-1878
1878-1944
1944-1898
989-2015

## Geuograpėjė
Šalės īr pėitrītiū Euruopuo, šalėp Jouduosės jūras.

## Akanuomėka
Ton īr biedniausė ES valstībė. Šalei īr gerā ėšvīstīts torėzma sektuorios. 
Bulgarėjuo īr mėnkas algas ė prencėjės. 

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Jongtėniu Tautū Organizacėjė

thumb|JTO vieleva
**Jongtėniu Tautū Organėzacėjė** vuo **JTO** (seniau ***Sovėinėtūju Nacėju Organėzacėjė; SNO***) īr terptautėnė organėzacėjė, vėinėjontė zars vėsas liousas svieta valstībės. Anuo nūnā īr 193 valstībės. JTO būstėnė īr Niujuorkė, JAV. Naujausē priėmts Pėitū Sudans.

JTO sokorta 1945 m. spalė 24 d. kāp Tautū Sājongas pratesėms. Anuos tėkslos ėšlaikītė taika svietė, kuovuotė so biednomo, bado (tou tėkslo dėrb WFP), skatėntė terptautėni bendradarbiavėma, tautū draugīstė. 

frameless|center|upright=2

Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Kateguorėjė:Terptautėnė teisė
Mėtova

**Mėtova** () īr opės pėitrītiu Žemaitėjuo; Nemona dešėnīsis ėntaks. Prasėded Raseiniu rajuonė, 8 km i šiaurės vakarus nū Ariuogalas ė tėktās 1 km nū Dobīsas opės. Tek i vakarus par Raseiniu ė Jorbarka rajuonus. Nū santokas so Vėdaujė pasok i pėitrītius ė ītek i Nemona Jorbarkė.

Dėdliausē ėntakā: Gausontė, Snėitala, Ontvardė, Ėmsrė, Akmena, Alsa, Vėdaujė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Šešovės

**Šešovės** () īr opės rītū Žemaitėjuo; dėdliausis, dešėnīsis Jūras ėntaks. Prasėded 12 km i šiaurės vakarus nū Raseiniu prī Šėinlaukė kaima. Tek par Raseiniu, Jorbarka ė Tauragies rajuonus i pėitvakarius. Ītek i Jūra i pėitus nū Tauragies. Vaguos pluotis lėgė 50 m. Aukštopie pėlna rievu, seklomū, slenkstiu. Šešovės par liūtis smarkē ėštvinst. 

Dėdliausē ėntakā: Alsa, Opė, Opīna, Ončė, Šaltouna, Aglouna, Žalpė, Īkuojis.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Šaltouna

**Šaltouna** () īr opės Žemaitėjuo; Šešovėis kairīsis ėntaks. Prasėded Raseiniu rajuonė, 7 km i pėitrītius nū Raseiniu, šalep Dobīsas. Pradiuo tek i pėitvakarius, no nū santakas so Bebėrva pasok i vakarus ė tek par Jorbarka rajuona. Ītek i Šešovė prī Tauragies rajuona robežė. Slienis siauros, krontā versmieti. 

Dėdliausē ėntakā: Šlīna, Bebėrva, Akmena, Eržvėlks.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Vėdaujė

**Vėdaujė** () īr opės Jorbarka rajuonė; Mėtovuos dešinīsis ėntaks. Prasėded prī Vėdaujės kaima, 14 km i šiaurė nu Rauduonės. Tek vėslaik i vakarus, no netuol žiuotiū pasok i pėitus ėr ītek i Mėtova. 

Ėntakā: Trompė (kair.), Vėdaujuoks, Vėdaujātė, Nerīs, Mielinis (deš.).

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Opė (opės)

**Opė** () īr opės rītu Žemaitėjuo; Šešovėis kairīsis ėntaks. Prasided Raseiniu rajuonė, netuol Gīliū kaima. Pradiuo tek i pėitus, no nū robežė so Jurbarka rajuono pasok i vakarus. Itek i Šešovė šalep Varlaukė. Ont Opės prī Sujāniū padėrbts dėdlis tvankėnīs, tēpuogi tvankėniū virtėnė īr ė prī Paopė.

Dėdliausē ėntakā: Kerūlė, Aliejė. 

[thumb|left|240px|Ženkls ont [Žemaitiu plents|Žemaitiu plenta tėlpta par Opė]]

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Veliouna

**Veliouna** () īr miestalis Jurbarka rajuonė, ont dešėnė Nemona kronta, pri plenta Kauns-Jurbarks. Ivein i Panemoniū regėjonini parka. Veliounuo gīven zars 900 gīventuoju. Anuo īr bažnīčė, dvars, mokīkla, pamėnklos Vītautou Dėdliajam. Šalep stūksa Veliounuos pėlēkalnē.

Veliouna īr nuognē senobėnė gīvenvėitė, apģivendinta da kūlė omžiou a minavuojama nū 1291 m.

kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Rauduonė

**Rauduone** () īr miestalis Jurbarka rajuonė, ont Nemona dešinėjė kronta, pri plenta Kauns-Jorbarks. Ėvēn ī Panemoniū regėjonini parka. Gīven 716 gīventuoju. Rauduonie stuov bažnīčė, XVI o. Rauduonės pėlis. 

Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Vītienā

**Vītienā** () o **Pėlis I** (*Pilis I*) īr gīvenvėitė Jurbarka rajuonė, ont Nemona dešėnė kronta, prišās Gelgaudėški, šalep plenta Kauns-Jorbarks. Gīven bavēk 400 gīventuoju. Stuov mokīkla, 1610 m. pastatīta Panemonės pėlis apsopta parko.

kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Rauduonės pėlės

**Rauduonės pėlės** stuov Jorbarka rajuonė, Rauduonie. Vuokītiu vadėnta Bajersborgo (*Bayersburg*). Ana pradieta statītė XVI o. ė prėgol Žīgimontō Augostō. Pėlės daugel sīkiu parstatīta. Nūnā ana īr XIX o. neoguotėkas pavėzdīs. Anuo dėrb mokīkla, moziejos.


Image:Castle of Raudone in 19c.jpg|Pėlis XIX o.
Image:Raudone002.JPG
Image:Raudone001.JPG

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Svieta prekības organėzacėjė

thumb|240px|SPO narės žaliuos
**Svieta prekības organėzacėjė** (, , ) īr terptautėnė organėzacėjė, regoliounanti valstībiu prekībėnius santīkius. Anuos būstėnė īr Ženevuo. Anuos narės īr 164 valstībės (naprigol tėk Baltarosėjė, Vatikans, Serbėjė ė kelets Afrėkas ė Azėjės šaliū).

Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės