open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Groudė 11

**Groude 11** īr 345-a metū dėina palē Grėgaliaus kalnėduorio (keliamases metās 346). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 20 dėinū.

## Infuormacėjė
### Švėntės

1931 groudė 11
### Vardadėinē

* Aistė - Aistis - Artūrs - Dams - Damazos - Duovīds - Lauksm' - Lauksmina - Lauksmėns - Lauksmėnė - Lauksvīda - Lauksvīds - Tautvald'

## Šio dėina svietė

### Nutėkėmā

* 1931 m. - Šri Lanka paskelbė sava liousoma nu JK.

### Gėmėma dėinas

### Smertis

Kateguorėjė:Dėinas
Viena

**Viena** (vok: *Wien*) īr Austrėjės suostėnė ė dėdliausis miestos – 1,75 mln gīventuojū. Miests ėšsėdiestes abėpus Donuojė, 40 km nu Slovakėjės robežė, Vienas mėška Alpiū pašlaitie. Dėdlis opiu ousts, īr *Schwechat* uora ousts, metropolitens. Gerā išvīstīts torėzma sektuorios.

Wien-Stephansdom-152-2008-gje.jpg|St. Stephen's
Wien-Burgtheater-214-2008-gje.jpg|Burgtheater
Wien-Piaristenkirche Maria Treu-04-2007-gje.jpg|Piaristenkirche
Wien-Franziskanerkirche-02-2007-gje.jpg|Franziskanerkirche
Wien-Parlament-140-Athene-2008-gje.jpg|Austrian Parliament
Wien-Hofburg-102-Heldenplatz-2007-gje.jpg|Hofburg
Wien-Secession-06-2007-gje.jpg|Secession
Wien-Schoenbrunn-102-seitlich-2007-gje.jpg|Palace of Schönbrunn


* Viena

thumb|700px|left|Viena

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Austrėjė
Groudė 16

**Groude 16** īr 350-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 351-a). Nu šiuos dėinuos lig metū pabaiguos lėikt 15 dėinū.

## Infuormacėjė

### Vardadėinē

Albina - Albėns - Algina - Alina - Audruonė - Kalmants - Kalmant' - Kalmina - Kalmėns - Kalminta - Kalmėnts - Vīgauda - Vīgauds

## Šio dėin svietė

### Gėmėma dėinas

* 1850 m. - Arls Beicos, JAV rašītuos (m. 1918)
* 1863 - Francos Ferdėnands, Austrėjes hercogs. Anuo nužodėms 1914 metās Sarajėvė bova vėins vksniū, liemusiu I svieta vainas pradže.
* 1917 m. - Arturs Klarks, anglū rašītuos i išradies 
* 1947 m. - Stīvens Spilbergs, JAV kėna pruodioseris
* 1973 m. - Mėndaugs Morza, Lietovuos radėkalos naciuonalėstos, puolitėks.

### Smertīs

* 1737 - Antuonėjos Stradivarėjos, italū smiukū meistros

Kateguorėjė:Dėinas
Groudė 17

**Groude 17** īr 351-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 352-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 14 dėinū.

## Informacėjė

### Vardadėnē

Druovīdė - Juokinta - Juokints - Jolanta - Joleta- Jolė - Jolita - Iziduorios - Mantgails - Olimpėjė - Olimpėjos - Rachel'

## Svietė

### Gėmėma dėinas

* 1866 m. - Kazīs Grinios, tretėsis Lietuvuos prezidėnts (m. 1950 m.).

### Smertės

* 1980 m. - Marios Katiliškis, rašītuos (g. 1915 m.).

Kateguorėjė:Dėinas
Groudė 18

**Groudė 18** īr 352-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (kelamāsēs metās 353-a). Nu šiuos dėinuos lig metū pabėnguos lėikt 13 dėinū.

### Vardadėinē

Eivėls - Eivėlė - Eivina - Eivins - Gėrdvainis - Gėrdvainė - Gėrvėda - Gervėds - Gracėjė - Gracėjuons - Gracios - Vīkanta - Vīkants

## Šio dėina svietė

### Gėmėma dėinas

* 1970 - Arns Ališauskis, puoets, krėtėks
* 1943 - Keits Ričardsos, onglu gėtarist
* 1963 - Brads Pits, amerėkuonu aktuorios
* 1980 - Kristina Agilera, amerėkuonu dainėninkė

Kateguorėjė:Dėinas
Puolitėka

**Puolitėka** ī tuokis rēkals, katrou galam apībrėižtė kelēs būdās:
# vėišuosės valdiuos fuormavėms, vėišuosės valdiuos fuoramvėma teknoluogėjė.
# vėišūju rēkalū riedīms: prietieliu gīvenėma riedīms ė pastuovos kieravuojėms, kap ī nūstatuomas bėndras prėvaluomas taisīklės terp žmoniū aba terp valstībiu.
# mens valdītė valstībe (palē Arėstuotėli);
# autorėtetėnis, prėvaluoms vertībiu paskėrstėms terp žmuoniū (palē Deivėda īstuona);
# kas, kū, kada ė kap doud a gaun (palē Haruolda Lasvela).

Patsā žuodis „pouolėtėka“ ī kėlėma nug senuobės grāku žuodė *polis*, katros rēšk „miests/valstībė“. Muokslos, katros ožsijėm puoltėka puolituoluogėjė ī.

## Nūruodas
* Politika.lt
Groudė 19

**Groude 19** īr 353-a metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 354-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 12 dėinū.

## Informacėjė

### Vardadėnē

Gerdvėls - Darėjos - Lieja - Rimant'

## Šio dėin svietė

### Ivėkē

* 1926 m. - Antanas Smetona ontra kart' patapa Lietuvos prezidėnto

### Gėmėma dėinas

* 1934 m. - Pratibha Patil, Indėjės prezidėntė
* 1937 m. - profesuorios Osvaldas Balakauskas, kompuozėtuorios
* 1964 m. - Arvīds Sabuonis, krepšėninks, verslėninks
* 1906 m. - Leuonėds Brežnevs, bovės TSRS vaduovs (m. 1982)
* 1984 m. - Aaron Bruce, australu krepšėninks

Kateguorėjė:Dėinas
Groudė 20

**Groude 20** īr 354-a metū dėina vagol Grėgaliaus kalenduorio (keliamases metās 355-a). Nu šiuos dėinuos lig metu gala lėikt 11 dėinū.

## Infuormacėjė

### Vardadėinē

Abrauoms - Abrīs - Daugards - Domininks - Gražvėlė - Namvalds - Namvaldė - Pastuors - Teofėlė - Teofėlėjė - Teofilis - Teofėlėjos - Tuopėlė - Tuopėlios

## Šio dėin svietė

### Gėmėm dėinas

* 1884 m. - Juozas Gruodis, kompozituorios, dirigėnts (m. 1948)
* 1898 m. - Česlovas Pakuckas, geoluogs - paleontoluogs (m. 1965)
* 1919 m. - Eduardas Balsys, kompozituorios, pedaguogs (m. 1984)
* 1976 m. - Alėna Velīkīnė, Klaipiedas puolėtėkė

### Smertīs

* 1937 - Erich Ludendorff, vėins svarbiausiu Vuokītėjes vainas vadū per 1 svieta vaina
* 1968 - John Steinbeck, JAV rašītuos
* 1982 - Artur Rubinstein, amerėkėitiu pianėstos
* 1996 - Carl Sagan, amerikietiū astrofizėks, rašītuos

Kateguorėjė:Dėinas
Groudė 22

**Groude 22** īr 356-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 357-a). Nu šiuos dėinuos lig metū pabaiguos lėikt 9 dėinas.

## Informacėjė

### Vardadėnē

Dovėlė - Gedvarda - Gedvards - Gedvardė - Gedvė - Gedvīds - Ksavera - Ksavers - Rimberts - Zenuons

## Šio dėin pasaulie

### Gėmėm dėinas

* 1885 - Kipras Petrauskas, daininks, tenuors, vėins operas teatra ikuriejū (m. 1968)
* 1858 - Giacomo Puccini, italū kompozituorios

### Smertes

* 1936 - Nikolajos Ostrovskis, rusu rašītuos
* 1969 - Josef von Sternberg, JAV kin' režisierios
* 1989 - Samuel Beckett, airiū rašītuos, Nobel premėjes laueatrs
Kaliedas

right|180px|thumb|Kaliedu eglotė
**Kaliedas** (vuo *Švėntas Kaliedas*) - Jiezaus Krėstaus gėmėma švėntė. Kaliedas švėntamas groudė 25 dėinā. Šioulaikėniam pasaulie Kaliedas patāpa akuonuomėškā baisē svarbė švėntė, sosieta so duovėnū pėrkėmo ė anū duovėnuojėmo, Kaliedu Sėnelio ė pnš. So Kaliedom sosėjosės tēpuogė ivairės vėitėnės ė regijuonėnės tradicėjės, katruos geruokā skėrās nepaisont dėdlio amerėkėitėšku ė brėtėšku Kaliedu tradicėju ėšpopulērėnėma literatūruo, televizėjuo ė kėtuos žėniasklaidas prėimuonies.

## Krėkštiuonėškas Kaliedas

Krėstaus gėmėma istuorėjė daugiausē remas Mata ė Loka evangelėjuom. Palē tas evangelėjės Krėsto pagīmdė pana Marėjė Betliejou, kor ana su sava vīro Jūzapo bova laikėnā apsėstuojė. Pasekieju mėslėjėmo, Krėstaus gėmėms – ėšsėpėldiosės jodaėzma pranašīstės aplė mesėjo (pranaša). Onkstīvė̄jē krėkštiuonīs liuob švėstė vielesni Trėjū Karaliu dėina, vuo gėmėma data pradieta nustatinietė tiktā pu keliū šimtmetiu. Dabā laikuoma, ka Jiezos gėmė groudė 25 dėina, ale diel tėksliuos gėmėma datuos vėinėngas mėslės nie.

## Ligėkrėkštiuonėškas Kaliedas
Saulės sogrīžėma švėntės skvarmavuos atsėrados žemdėrbīstē ir gīvuolėninkīstē. Laukėma čiesa krėkštiuonībė sotapatėna so advento. 

Kateguorėjė:Žemaitiu švėntės
Groudė 24

**Groude 14** īr 358-a matū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 359-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 7 dėinas.

## Infuormacėjė

### Švėntes

* Kūčės

### Vardadėnē

Adis - Adēl' - Aduoms - Godmėna - Godmėns - Godvains - Godvainė - Godvėls - Godvėlė - Godvėna - Godvėns - Ieva - Jieva

Kateguorėjė:Dėinas
Groudė 23

**Groude 23** īr 357-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 358-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 8 dėinas.

## Informacėjė

### Vardadėnē

Mina - Veliouna - Vėktė - Viktuorėjė - Vils - Vėlbots - Vėlbote - Vėle - Vilīs

## Gėmėma dėinas
* 1933 d. - Imperatourios Akėhėto, dabartėnis (125-asės) Japuonėjes imperatourios.

Kateguorėjė:Dėinas
Groudė 25

**Groude 25** īr 359-a metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (keliamaisēs metās 360-a). Nug tuos dėinuos lig metū gala lėikt 6 dėinas.

## Infuormacėjė

### Švėntės

* Katalėku šalīs – Šv. Kaliedas (*Kristaus gėmėms*)

### Vardadėinē

Aiškotė – Anastazėjė – Eugenėjė – Genė – Gražėna – Gražėnis – Gražīs – Gražmonts – Gražvalds – Gražvaldė – Gražvėls – Gražvėlė – Gražvīda – Gražvīds – Nastė – Sanrėmė

## Tou dėina svietė

### Gėmėma dėinas

* 1879 – Juons Aleksa, agruonuoms, puolėtėnis veikies, vėins „Ūkininkū partėjės“ kūrieju.
* 1971 – Dido, Onglėjės dainė.

### Smertis

* 1938 – Karels Čapeks, čeku rašītuos
* 1977 – Čarlis Čaplėns, onglu aktuorios
* 1989 – Nėkuolajos Čiaušeskos, Romonėjės diktatuorios
* 2006 – Džeimsos Brauns, amerėkuonu dainios, soula mozėkas pradėninks
* 2016 – Džuordžos Maiklos

Kateguorėjė:Dėinas
Alītos

**Alītos** () - miests pėitū Lietovuo, šalėp Nemona, 65 km i pėitus nu Kauna ėr ož 108 km i pėitvakariu šmuota nu Vėlniaus. Apskrėtėis, rajuona, miesta savėvaldībės, seniūnėjės ė dekanata cėntros. Tor savėvaldībės statosa. Dėdliausis Dzūkėjės miests, laikuoms neformalē šiuo etnograpėnė regėjuona suostėnė.

## Istuorėjė

Žmuonis ton vėituo, katruo daba īr miests, gīvena nū neuolėta gadīnes. Vėdoromžēs čė gīvena dėdliausē lietoviū ė juotvėngiū gantiū žmuonis. Pėrmuojė lėika miesta ožvadėnėms pamėnavuots 1377 metās Vīganda Marbugietė kronėkuos.  1387 m. LDK duokūmentūs Alītos mėnavuonams, kāp miestalės. 1466 metās mėnavuonams Alītaus valstios. 2019 m. spalė mienesie keles dėinas Alītou degė padongu pardėrbīkla.
Darbienā

**Darbienā** () īr miestalis Kretingas rajuonė, 16 km i šiaurė nu rajuona cėntra - Kretingas. Seniūnėjės cėntros. Ožvadėnts palē Darbuos opalė, tekontė par Darbienus. Kėts miestelė opalis īr Tėnžė. Īr pašts, daržielis, bibliuoteka, vėdorėnė muokīkla, ambolatuorėjė, aptieka, policėjės nouvada, kultūras nomā, gėrėninkėjė, Šv. apaštalū Petra ė Paulė bažninčė, kūliu skaldīma imuonė, degalėnė. Šalėp miestālė būdavuojamas viejė jiegainės.

## Istuorėjė

Darbienā mėnavuojamė nu 1591 metu. Mėslėjama, ka suodna ikorts 1566 metās per Valaku refuorma, kadongė [Sėmuons Daukonts] mėslėjė, ka [1550 m. Darbienu vėituo da bovos Palonguos gėrė. Aplė 1620 m. pabūdavuota pėrmuojė kuoplīčė. Nu 1730 m. Darbienā vadėnamė miestelio.

### Pavadėnėma kėlėms

Mėstielis pavadėnts vagol Darbuos opieli, šalėp katruo isėkūrė, pridedont prīsaga *-ienā"*.

## Nūruodas

*Trompā aplė Darbienus
Groudė 21

**Groude 21** īr 355-a metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 356-a). Nu šiuos dėinuos lig metū pabaiguos lėikt 10 dėinū.

## Informacėjė

### Vardadėnē

Abrauoms - Daugards - Gėrėnė - Gražvėlė - Narnvalds - Norgaudė - Pastuors - Teofėlė - Tuomis - Tuopėlios

## Šio dėin pasaulie

### Gėmėm dėinas

* 1844 - Tomas Žičkus, poets, aušrininks, 1863 m. sukėlėma dalīvis (m. 1929)
* 1804 - Benjamin Disraeli, anglū rašītuos, puolitinis veikies (m. 1881)
* 1946 - Carl Wilson, amerikietiū daininks i gėtarists (m. 1998)
* 1947 - Paco de Lucia, ispanū gėtarists
* 1948 - Samuel L. Jackson, amerikietiū aktuorios
* 1981 - Dima Bilan, rusū daininks

### Smertes

* 1940 - F. Scott Fitzgerald, amerikietiū rašītuos (g. 1896)
* 1992 - Albert King, amerikietiū daininks (g. 1924)
Darbienu Šv. apaštalū Petra ė Pauliaus bažninčė

**Darbienū Šv. apaštalū Petra i Pauliaus bažninčė** - īr Telšiū vīskupijuo, Palunguos dekanatė.

Stuov Kretinas rajuonė, Darbienū mėstelie, pri Daubuos opes. Akmenū mūra. Ėšbūdavuota 1842 m. 

Bažninčė romantizma laikuotarpiou būdingū arkitektūriniu formū, stačiakampe plan', su buokšto i bokštelio. Anuo 3 altuorē. Švėntuoriaus tvuora akmenū mūra. Ananmė stuov medėn varpėnė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Īlakē

**Īlakē** () - miestalis Skouda rajuonė, 20 km i ritūs nu Skouda, pri Skouda-Mažeikiū kelė. Seniūnėjės cėntros. Īr Viešpatėis Apreiškėma Švč. Mergelē Marėjē bažninčė, gimnazėjė (bovus vėdorėnė), Skouda mena muokīklas filials, globuos nomā. Už mėstalė isėkūris „Ilakiū paukštīns".

## Istuorėjė

Īlakē pėrmojė lėika rašītiniūs šalteniūs pamėnavuotė 1568 m. J. Laskovskė sudarītam Grūstes valstiaus inventoriō. Miestali, kāp rokoujama, ikūrė prapoulosė Barėikiū suodas gīventuojē.

Cėntrėnė miestalė dalis - urbanistėkas paminklos, so dvėbuokštė bažninčė (1894 m.), kapūs - dėdėlė Šv. Ruoka Ėšpažinėjė kuoplītalė. Miestalė vėik baptistu malduos nomā.

2001 metās gīvenvėitie gīvena 1165 žmuonis.

2004 m. ėkorts mozėknota B. Juonoša ė kėtu Ilakiu kultūrā nusipelniusiū žmoniū atmėnėmou skėrts muziejos.
Lėnkėmā

**Lėnkėmā** () - mėstielis Skouda rajuonė, 17 km i pėitvakarius nu Skouda, pri pat robežiuo su Latvėjė. Īr Šv. Onuos bažninčė, šalėp nuos - paminklos Lėnkėmū apīlinkies gėmosem Sėmonou Daukontou. Mėstalie īr S. Daukanta pagrėndėnė muokīkla (puortegrapėjuo).

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 779 žmuonis.
Groudė 26

**Groude 26** īr 360-a metū dėina palē Grėgaliaus kalenduorio (keliamases metās 361-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 5 dėinas.

## Infuormacėjė

### Švėntės

* Katalėkā - Ontruojė Kaliedu dėina

### Vardadėinē

Gaudėls - Gaudėlė - Ginda - Ginds - Gėndvėls - Gėndvėlė - Relinda - Stepa - Stapanėjė - Steps - Stapuons - Stapūn'

## Šio dėina svietė

### Nutėkėmā

* 1845 - Teksasos tapa 28 JAV valstėjė.
* 2004 - Indėjės ondėnīnė ivīk 9,0 vagol Rėktere skale žemės kustiejėms.

Kateguorėjė:Dėinas
Bratislava

**Bratislava** ī Slovakėjės suostinė ė dėdliausis miests. Slovakėjės pramuonėnis, koltūrėnis ė muokslėnis cėntros. Bratislava ėšsidiestius prī Donuojaus opėis, ont Slovakėjės robežė so Austrėjė ė Vengrėjė. Miests īr tik ož 60 km nu Vienas.

Istuorėška bova nauduojami vairē miesta pavadėnėma. Vuokėškā miests vadints *Pressburg*, vuo vėngrėškā – *Pozsonī*.

## Istuorėjė

1291 m. gīvenvėitė gava miesta teisės. Nu 1536 m. Habsborgams prėgolontė Vengrėjės suostėnė. Nu XIX a. Vėngrėjes suostėnē parsikielus i Boda, miesta rēkšmie somažiejė. Slovakėjės suostėnė palėka pu I svieta vainas, 1919 m. sosikūrus Čekosulovakėjės valstībē. Nu 1993 m. naprėgolnuos Sluovakėjės suostėnė.


Vaizdas:Bratislava-Dom-sv-Martina.jpg|Šv. Martīna katedra
Vaizdas:Bratislava, Hrad, Slovensko.jpg| Miesta pėlės
Vaizdas:Bratislava - 52119321317.jpg|Miesta vaizdos nu pėlėis
Vaizdas:New Bridge Bratislava.jpg| Naujasis tėlpts


Info Bratislava

Kateguorėjė:Suostėnės
RuneScape

**RuneScape** - kuompioterėnis internetėnis daugele žaidieju žaidėms vaidmanėmis (MMORPG), sokorts kuompanėjės Jagex Ltd. Runescape bova ėšleists 2001 metu sausė 4 dėinā ė lēd žaidiejams pasėrėnktė kaštoujontia aba nekaštoujontia versėjė. Žaidėms tor api 8,5 mėlėjuona aktīviū akauntu ė Ginesa Svieta Rekuordu pripažėnts puopoliariausiu nekašoujontio MMORPG.

## Žīmas

Kateguorėjė:2001 metu kuompioterėnē žaidėmā
MMORPG

**MMORPG** () īr interneta žaidėms vaidmenās, katron žaid daug žaidiejū sīkiom. Tas būn daugėlė žaidiejū žaidėma internėtė (MMOG) specėfėnis tėps.

Kateguorėjė:Žaidėmu žonrā
RPG

**Vaidmenū žaidėmā** (ongl. *RPG - role-playing games*) - keliū a vėino žaidiejo palėi nostatītas taisīkles žaidamė žaidėma, kor vėins žaidies tonkiausē tampa žaidėmo vaduovo (meistro), o kėtė sosikor sava veikiejā ė žaidėma metu tor vaidintė sokorta veikiejā kāp galėma ītikėnėmiau.

Kateguorėjė:Žaidėmu žonrā
Fallout

**Fallout** - kompiuterinės žaidėms vaidmenėmis (RPG) DOS ė Windows platformuom. Žaidėma kūriejē Black Isle Studios, leidiejē Interplay.
DOS

**DOS** (angl. Disk Operating System) - gropė nesudėtingū (8 bitū) opėraciniū sėstemū, sokortū CP/M pagrėndo. Šėtos uoperacėnės sistėmos sosided ėš paprasto funkcėjū rinkinio, abtrochoujančio kompiutėrio aparatinē īrangā, paprastuos failū sėstėmos (FAT) ė kompiutėrio interprėtatoriaus.

Žėnomesnės DOS tipo sistėmos:
* CP-M
* MS-DOS
* DR-DOS
* Open DOS
* PC-DOS
* FreeDOS
* PTS DOS
* Concurent DOS

Kateguorėjė:Operacėnės sistemas
Microsoft Windows

**Microsoft Windows** - gropė uoperacėniū sistemu, skėrtū asmėnėniams kuompioteriams. Pėrmuojė Windows uoperacėnė sistema bova pristatīta 1985 metās, o šiuo čieso dėmėnou svieta asmėnėniu kompiuteriu rinkuo. Karto so uopėracėnė sistėma pateikemas ė kai katras pruogramos, pvz., Windows Media Player, Internet Explorer.

Kateguorėjė:Operacėnės sistemas
Sarajevs

**Sarajevs** (bosn. r. *Sarajevo*) – miests Bosnėjes ėr Herceguovėnas vėdore ritūs, pri Milačkas opes. Šalėis suostėnė. Sarajevė īr Bosnėjes i Hercegovinas muoksl i menū akademėjė, muziejos. Īr cerkviū, mečečiū. 1984 m. čė vīk žėimuos olimpėnes žaidīnes. Miestė gīven apie 400 000 gīventuojū.

## Istuorėjė

Miests ikorts 1244 m. kap **Vrchbona**. Dabartinis pavadėnėms īr nu 1507 m. Nu 1918 m. iej i serbū, kroatū i slovienū karalīstes sudiet'. Bosnėjes kara meto išbov apsopta nu 1992 m. balonde 5 iki 1996 m. vasare 29 d.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Bosnėjė ėr Hercuogovėna
Vašingtons

**Vašingtons** (oficēlē - Kolumbėjės apīgarda; onglėškā: *Washington, District of Columbia*) - JAV suostėnė, miests šalėis rītūs, pri Atlanta ondėnīna. Nuors patem miestė tegīven apie 650 000 gīventuojū, metropolitėnem Vašingtona-Baltimorės regijuonė gīven apie 7,6 mln žmuoniū. 

Vašingtonė īr tarptautėnis uora ousts *Friendship*. Daugoms gīvėntuojū dėrb valstībės tarnībuo, paslaugū sferuo, prekības ė fėnansū srėties. Ėšvīstīta jiedė, poligrafėjes, vainas pramuonė. Īr metropolitens. Miestė tēpuogė īr nacionalėnė muokslu akademėjė, JAV kongresa bibliuoteka, universitetā.

Miestė īr balts 169 m. aukštė Dž. Vašingtona obelisks, pastatīts 1848-1884 m. ėr atidėngts 1888 m. spalė 9 d., lėgė Eifelė buokšta ėšbūdavuonėma bova aukštiausės bodīnkos svietė. Kongresa rūmu bodīnkos - Kapitolėjos (1793-1865 m.), prezidėnta rezidencėjė - Baltė̄je rūmā (1792-1829 m.). Tēpuogė īr JAV nacionalėnis moziejos, orlaivīstės ėr aeronautikas moziejē, mena galerėjė, dailies galerėjės.
thumb|right|290px|Vašingtuon obelisks
## Istuorėjė

Miests ikorts 1791 m. ėr ožvadints pėrmuojė JAV prezidėnta Džordža Vašingtona garbē. JAV suostėnė - nū 1800 metu.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:JAV miestā
Groudė 27

**Groude 27** īr 361-a metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 362-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 4 dėinas.

## Infuormacėjė

### Vardadėinē

Dautarta - Dautarts - Dautartė - Egl' - Gedvėnė - Fabijuolė - Vėsalgs - Vėsalgė - Vėsbarts - Vėsbartė - Vėsdargs - Vėsdargė

## Šio dėin pasaulie

## Gėmėm dėinas

* 1919 - Pranas Gudynas, dailininks, tapītuos, restauratuorios, muziejininks (m. 1979)
* 1962 - Remigijus Ačas, puolėtėks, inžinierios, mekaniks
* 1721 - madam Pompadour, itakinga Prancūzėjes karaliaus Liodvėk XV meiložė.
* 1800 - Charles Goodyear, amerikietis išrades būda kap vulkanzoutė mašinū padangū gamība nauduojam gum.

## Smertes

* 1925 - Kaunė sušaudītė ketorė komunarā - Karolis Požėla, Rapolas Čarnas, Juozas Greifenbergeris, Kazys Giedrys
* 2006 - Gerald Ford, 38 JAV prezidėnts

Kateguorėjė:Dėinas
Bagdads

**Bagdads** (arabėškā: *بغداد = Baghdād*) - Ėraka suostėnė ė dėdliausis miests. 5,67 mln. gīventuojū. Uns īr uostamiestis, išsidiestes vakarėniamė Tigra opes krantė, Bagdads īr vėins seniausiū Artėmūjū Ritū miestū. Vėinuos kartuos laikuotarpie miests tap pagrėndėnio muoksla ė prekības cėntro. Īr tarptautinis uor uosts. Išvīstīta naftuos i lėngvuoji pramuones. Īr kelė universitetā.

Miestė īr Zubaidas mauzoliejos (XIII a. pradžia), Dustunsirėjes mendresė (XIII a.), Bab Al astane vartā (XIII a.), Musos Al kadmėna mauzoliejos (XVI a.; da vadėnams auksėnė mečetė), Iraka muziejos ė kėtė.

## Istuorėjė

Bagdad 762 m. ikūr' Abasidū dėnastėjes ontrasis kalėfs Al Manusra kapAbasidū suotėn. IX-X a. miests bova pagrindinis Artėmūjū Ritū ekonuomikas ė koltūras cėntros. Nu XVII a. iki 1917 m. prėklausė Osmanū imperėje, vėliau anū užjiem britū kariuomen'. 1920-1921 m. bova britū mandatėnes terituorėjes administracinis cėntros. 1921-1958 m. Irak karalīstes, o nu 1958 m. Irak Respublikas suostėnė. 

## Pavadėnėm kilmie

Miest pavadėnėms persėška reišk *diev douts*, *diev duovėna* (*bagh* - dievs, *dad* - douts'').

Kateguorėjė:Suostėnės
Teherans

**Teherans** (pers: *تهران* aba *Tehran*) īr Irana suostėnė ė dėdliausis miests (7,15 mln. gīventuoju). Ėšsėdiestė̄s pėitinie Elbursa kalnīna pašlaitie, 1100–1300 m. aukštie. Terptautinis uora ousts. Teheranė pagamėnama aple trečdalis vėsū Irana gamėniū. Ėšvīstītas pramuonės šakas: naptuos apdėrbėma, cėmėnta, amista, tekstėlės, kemėjės. Amatā. Īr onėversėtetu, tētru, mozieju. Golestana paluocē (nug 1894 m. dailės moziejos), mečetės, ėš katrū garsiausės Šacha ė Sepachsalara (abėdvė pastatītė XIX o.).

## Istuorėjė

Ikorts aple IX o. šalėp žīmaus tūmet miesta Riejė (dabā Riejos īr Teherana dalės). Kap miests mėnavuojams nu Xī o. Nu XVIII o. pabonguos – Irana suostėnė.

center|500px|thumb|Teherana abruozdielis

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Irans
Briuselis

**Brioselis** (, flam.: *Brussel*) ī Belgėjės suostėnė, tēp pat laikuoma ė Europas Sajunguos suostėne, kadongė čė īr dvė ėš trėjū svarbiausiū ES ėnstėtocėju. Īr NATO būstėnė. 1,02 mln gīventuoju. Miests īr Brabant pruovincėjės suostėnė. Svarbos uosts, daug kanalū. Īr tarptautinis *Zaventem* uor uosts. Išvīstīta mašinū gamības, chemėjes, lėngvuoj, puolėgrapėjės pramuones. Amatininkā nu sen čė gamėn pruoduktus, kėlėmus, juvelīrinius dirbinius. Īr metropolitens.

Miestė īr kelė universietā. Dailes i men akademėjė, Lui Pastar instituts. Karalėškasis dailes menū muziejos, dailes i istuorėjes muziejos, Menjė muziejos i kėtė. Gotikėnė ruotušė (XV a.), katedra (XIII–XV a.).

## Istuorėjė

Vėdoromžēs Brioselis bova Brabant hercuogū rezidencėjė. 1830 m. susiformavos Velgėje tap anuo suostėne. Pu II svieta vaina tapa laikėna besėkorontiu tarptautėniu struktūrū būstėne, bet palaipsniou tapa nuolatėne suostėne.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Belgėjės miestā
Brazilėjė (miests)

**Brazilijė** (portug: *Brasília*) - Brazilėjes suostėnė i federacėnes apīgardas administracinis cėntros. Miestė gīven 2,21 mln gīventuojū. Brazilijė išsidiesčius savanū regijuonė, maždaug 1005 m aukštie vėrš jūras līg'. Vīraun švelnos sausos klimats. Miestė īr viriausībes ėšbūdavuotė, gīvenėmėjē kvartalā, ožsėine ambasadas. Trijū buokštū aikštie īr apvali posiau požemėnė katedra. Netuolėj anuos īr Aušruos aikštie, katrou īr valstībes preizidėnt rezidencėjė. Šalėp īr ežers, katras bova dėrbtėna suformouts užtvėnkos Paranas op'.

## Istuorėjė

Miestst pradiets statītė 1957 m. kap naujuoj Brazilėjes suostėnė tokiuoj vėituo katruo nieks negīven. Miestst pastatīts per 41 mienės'. 1960 m. balonde 21 d. inaugurouts kap suostinė, pakeitus Rio de Žaneir.

Kateguorėjė:Brazilėjės miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Pėitū Amerėka
Berlīns

**Berlīns** () – Vuokītėjės suostėnė ė dėdliausės miests. Berlīns tēpuogė īr vėina ėš Vuokītėjės žėmiu (*Bundesland*). Uns īr ontrasis pagal dėdoma Euruopas miests pu Londona.

Berlīna žemė īr Vuokītėjė ritūs, apie 70 km i vakarus nu Lėnkėjės robežiaus. Ėš vėsū posiū apsopts Branderburga žėmės. Per Berlīna tek Šprė ė Havel opės.

## Istuorėjė

Ikorts IX o. slavu gentiū kāp *Berolina*. Berlīns bova vuokītiu valstībiu, Prūsėjės, Vuokītėjės imperėjės ė Rītū Vuokītėjės suostėnė.

Šaltuosės vainuos čieso Berlīns bova padalints i rītū ė vakarū Berlīna. Perėjėms ėš vėinuos miesta posės i kėta bova grėižtā rėbuojams.

Berlīnė vīka 1936 m. vasaras olimpėnės žaidīnės.


Berlin Mitte by night.JPG|Naktėnė Berlīna panorama
Berlin-vom Funkturm-18-RBB-2006-gje.jpg
Berlin-Alexanderplatz-08-Rathaus-Fernsehturm-1993-gje.jpg
Berlin-214-Portal-1995-gje.jpg
Berlin-Gendarmenmarkt-12-Konzerthaus-Franzoesischer Dom-2017-gje.jpg
Berlin-Franzoesischer Dom-10-Glockenspiel-2017-gje.jpg
Berlin-Matthaei-Kirche-02-2006-gje.jpg
Berlin-Paul-Loebe-Haus-18-Reichstag-2016-gje.jpg
Berlin-Reichstag-52-Wurstbude-2016-gje.jpg
Berlin-Staatsoper Unter den Linden-04-Hedwigsdom-2006-gje.jpg
Berlin-Barenboim-Said-Akademie-02-Foyer-2017-gje.jpg


Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Londons

**Londons** (; da vadėnams **Dėdlioujo Londono**) - Jongtėnės Karalīstės suostėnė ė dėdliausis miests. 7,42 mln. gīventuoju. Miests īr Onglėjės pėitritiūs pri Temzės opės žioutiu. Dėdlīsės Luonduons apėm daug miestalio, prīmėstiū ė sodara metropolitėna grafīstė. 

## Istuorėjė
Londons īr dėdliausės Euruopas miests, ikorts mažnē prīš 2000 metu. Londons nu XI o. pabėnguos - XII o. pradious bova Onglėjės suostėnė, vuo nu 1707 m. - JK suostėnė. Londons krūvuo so Parīžiom bova pėrmė̄jė milijuonėnē miestā svietė.

## Spuorts
Luonduonė vīka 1908 ė 1948 m. olėmpėnės žaidīnės, katruos čė da planounamas 2012 m.

### Fotbuols
* Arsenal FC
* Barnet FC
* Brentford FC
* Charlton Athletic FC
* Chelsea FC
* Clapham Rovers
* Corinthians FC
* Crystal Palace FC
* Dagenham & Redbridge FC
* Fulham FC
* Leyton Orient FC
* London XI
* Millwall FC
* Queens Park Rangers FC
* Tottenham Hotspur FC
* Wanderers FC
* West Ham United FC
* Wimbledon FC

## Žmuonis
1997–2006 m. Londona ožrobežiou gėmosiu žmuoniu populēcėjė ėšauga nūg 1 630 000 ligė 2 288 000 (31 %). Palē 2007 m. apskaitliavėmos, 69 % miesta gīventuoju bova baltauodē, 14,8 % – kėlėma nū Azėjės, 10,5 % – joudauodē, vuo paslėkė īr maišītė aba prigol kėtuom etnėnėms gropiem.

Palē 2001 m. sorašīma rezoltatos 58,2 % Luonduona gīventuoju pasakė, ka anėi īr krėkštiuonīs, 8,5 % – mosolmuonā, 4,1 % – induėstā, 2,1 % – judiejē, 1,5 % – sikhā, 0,8 % – bodėstā, 0,5 % – kėtu vieru atstuovā, 15,8 % – be vieras, vuo palėkė 8,7 % i klausima aple tikiejėma neatsakė.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Onglėjės miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Pangrama

**Pangrama** (graik. *pan gramma* - kikvėina raidie) - trumps sakėnīs, katramė pavartuota vėsa abecielė kuokiuos ta kalbas.

Pavīzdiou:
* Žemaitėškā: Cha, mona bluogė̄jė vākalē bazaunīdamė sogalvuojė tik kūlīnūs grōžto falšīvē pamačītė ciuocē.
* Lietovėškā: Įlinkdama fechtuotojo špaga sublykčiojusi pragręžė apvalų arbūzą.
* Onglėškā: 
** The quick brown fox jumps over the lazy dog.
** Jackdaws love my big sphinx of quartz.
* Prancūzėškā: Portez ce whisky au vieux juge blond qui fume.

Kateguorėjė:Kalbuotīra
Groudė 28

**Groude 28** īr 362-a metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 363-a). Nug šiuos dėinuos lėgė metū gala lėikt 3 dėinas.

## Infuormacėjė

### Švėntės
Tarptautėnė kins dėina

### Vardadėinē

Alobts - Albota - Algards - Algardė - Ema - Jaugėna - Inga - Ivita - Irvita - Ingeborga - Kamėlė - Kantvėls - Vaidėlotė - Vidis

## Šio dėina svietė

### Gėmėma dėinas

* 1794 m. - Ignas Jakovickis, gamtėninks, mineraluogs
* 1856 m. gėmė Vūdruovs Vėlsuons (m. 1924 m. vasarė 3 d.) - nū 1913 lėgė 1921 metu JAV prezidėnts, ons bova 28 prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.
* 1903 m. - Džuons vuon Neimans, Vengrėjės matematėks (m. 1957 m.)
* 1969 m. - Linus Torvalds, Linux uoperacėnės sėstemas kūries
* 1981 m. - Khalid Boulahrouz, Olandėjes futbolininks

### Smertis

* 1691 m. - Robert Boyle, onglu kemėks, išgarsiejės doju savībiū tīrėmas
* 1863 m. - Antanas Mickevičius, vėins 1863 metu sokėlėma vadū
* 1957 m. - Antanas Alekna, daktars
* 1964 m. - Aligmantas Mackus, puoets
* 1968 m. - Trygve Lie, nuorvagu valstībės veikies i pėrmasis JTO sekretuorios

Kateguorėjė:Dėinas
Prancūzėjės Polinezėjė

**Prancūzėjės Polėnezėjė** (prancūzėškā: *Polīnésie française*, tajėtietėškā: *Pōrīnetia Farāni*) ī Prancūzėjės ožjūrė terėtuorėjė, katra īr pėitėnie Ramiuojė uondenīna dalie, Puolinezėjuo. Sosided ėš 5 salīnu. Suostėnė Papeetė isikūrus dėdliausiuo saluo – Taitie.

Prancūzėjės Polėnezėjė sodara tėi salīnā:
* Prīšviejėnės salas
* Paviejėnės salas
* Markėzu salas
* Pėitėnės (Tubuaja) salas
* Tuamotu-Gambėjė salas

Kateguorėjė:Okeanėjės valstībės
Groudė 29

**Groude 29** īr 363-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (kelaimases metās 364-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 2 dėinas.

## Informacėjė

### Vardadėnē

Tuomis - Gentvainis - Gaja - Teofėlė

## Šio dėin pasaulie

### Gėmėm dėinas

* 1800 - Charles Goodyear, gumuos vulkanizacėjes ėšradies (m. 1860 m.)
* 1906 - Vladas Adomavičius, kompozituorios, violančelininks, arkitekts (m. 1961 m.)

### Smertes

* 1926 - Rainer Maria Rilke, austrū poets (g. 1875 m.)

Kateguorėjė:Dėinas
Groudė 30

**Groude 30** īr 364-a metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 365-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 1 dėina.

## Infuormacėjė

### Vardadėinē

Dovīds - Gedrėms - Gedrėmė - Gedvaida - Gedvaids - Gedvains - Gedvainė - Gražvėls - Sabina - Sabėns - Sabīs - Vīkints

## Šio dėina svietė

### Gėmėma dėinas

* 39 m. - imperatuorios Titus Flavius Vespasianus 
* 1860 m. - Jonas Jablonskis, lietuviū kalbininks
* 1865 m. - Rudyard Kipling, anglū rašītuos, poets
* 1953 m. Antanas Kontrimas - Žemaitėjės žmuogus, stėpriausės svietė bazduos gaspaduorius.

### Smertes

* 1916 - Григорий Распутин (Grėguorėjos Rasputins), Rusėjes car Nikolajaus II i anuo žmonuos favorits, mistiks.
* 2006 - Saddam Hussein, Irak prezidėnts

Kateguorėjė:Dėinas
Biržovienā

**Biržuvienā** (lt.: *Biržuvėnai*) - kaimalis Telšiū rajuonė, dešėniajam Virvītes krontė. Īr išlėkes dvars.

Pėrm kart Biržuvienā paminavuotė 1253 metās.
Suobors

**Suobors** (rus. собор) – svarbiausė stačiatėkiu cerkvė, katedra. Statuoma tonkiausē miesta cėntrė. Dėdlē poušnus suobuorā būdingi Bizantėjės, senajē Rosėjės arkėtektūrā.

Kauna suoboro vadėnama Kauna Šv. arkangela Mīkuola bažninčė, prėgolontė katalėku bažninčē.
Groudė 31

**Groude 31** īr paskotėnė, 365-a metu dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (kelamasēs metās 366-a).

## Informacėjė

### Švėntės

* **Naujūjū metū ėšvakarės
* **Bluogū mėntiū atsėkratima dėina'''

### Vardadėinē

Gedganta - Gedgants - Gedgantė - Melanėjė - Melanėjos - Mėngailė - Silva - Silvis - Silvestra - Silvestros - Silvėjė - Silvėjos

## Šiuo dėinuo svietė

### Gėmėma dėinas

* 1504 - vīskops Valerėjuons Protasevėčė, Vėlniaus Jėzuitu akademėjės steigies
* 1858 - daktars Vėncos Kodėrka, lietoviu tautėnė atgėmėma vēkies, Lietovuos gimna autuorios
* 1869 - Henris Metisos, prancūzu tapituos ė skolptuorios
* 1880 - Džordžos Maršals, JAV generuols i valstībės vēkies
* 1937 - Antuonis Hopkinsos, JAV aktuorios

### Smertis

* 1719 - Džons Flamstids, pėrms Anglėjės karalėškasis astronuoms

Kateguorėjė:Dėinas
Vėlniaus arkėkatedra bazėlėka

**Vėlniaus Šv. Stanėsluova ėr Šv. Vladėsluova arkėkatedra bazėlėka** (aba paprastā **Vėlniaus katedra**) īr Vėlniaus arkėvīskopėjuo, Vėlniaus dekanatė.

Ī arkėvīskopėjės ėr dekanata cėntros. Stuov Vėlniaus senamiestie, pėliū terėtuorėjuo. Tėnkouta mūro. Pabūdavuota 1801 m. Klasėcėstėnė. Bažninčiuo īr Šv. Kazimiera kuoplīčė. Prī katedras stuov varpėnės buokšts.

Vėdou īr 11 šuonėniu kuoplīčiu, irėngta zakrėstėjė, 6 kolonū portiks. Bazėlėkuo 3 navas, katruos īr atskėrtas pėliuorēs, dėngtās krīžmėnēs skliautās.


Abruozdielis:Vilnius. Arkikatedra1. 2006-08-08.jpg|Vėlniaus arkėkatedra bazėlėka nu Tėlpta gatvės posės
Image:VilniusCatedral01.JPG
Image:VilniusCatedral02.JPG
Image:VilniusCatedral03.JPG
Image:VilniusCatedral04.JPG
Image:VilniusCatedral06.JPG


Kateguorėjė:Lietovuos bažninčės
Kateguorėjė:Vėlnios
Kateguorėjė:Bazilėkas
Panajuotis Janākis

**Panagiotis Giannakis** (, gėmė 1959 m. sausė 1 d. Atienus) - Graikėjės krepšėnė treneris ė žaidies. Graikėjės nacionalėnės krepšėnė rinktėnes vīr. treneris.

## Žaidiejė karjiera

P. Giannakis karto so Nikuoso Galio bova pagrėndėnē Graikėjės rinktėnės vedlē 1987 m. Euruopas čempijuonatė, katramė Graikėjė tapa Euruopas čempijuonė, vuo 1989 m. Graikėjė Euruopas čempijuonatė ožjiemė II vėita.

P. Giannakis žaid ižaidiejė pozicėjuo. Krepšėninks sava karjiera pradiejė „Ionikos Nikaias“, vieliau žaid Saluonikū Aris, Atienū Panionios ė Atienū Panathinaikos kuomandūs.

## Trenerė karjiera

P. Giannakis nu 2004 m. vaduovaun Graikėjės nacionalėnē rinktėnē, so katra 2005 m. Euruopas čempijuonatė laimiejė auksa medalios, vuo 2006 m. Svieta čempijuonatė ožjiemė II vėita.

## Pasėikėmā

* 1987 ė 2005 m. Euruopas čempijuons
* 1989 m. Euruopas vicečempijuons
* 2006 m. Svieta vicečempijuons
* pu 1 lėika ėšluošė Euruopas Čempijuonu ė Tauries Laimietuoju taurės
* 7 ruozos tapa Graikėjės līgas ė tauries laimietuojo
Sausė 2

**Sausė 2** īr 2-a metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio. Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 363 dėinas (keliamases metās 364).

## Nutėkėmā Svieti

### Gėmėma dėinas
* 1822 m. - Rudolf Clausius, vuokėitiu pėzėks (mėrė - 1888 m.).

Kateguorėjė:Dėinas
Rėmonts Grėgs

miniatiūra|2022 m.

**Rimantas Grigas** (g. 1962 m. siejės 17 d. Klaipėduo) - Lietuvuos krepšėne treneris, 2006 m. groude pradžiuo iš Kauna „Žalgėre“ išejos A. Bagatskiou tap komandas vīr. trenerio.

Nu 2006 m. balondė iki groudeė R. Grigas bova „Žalgėre“ trenerė asistėnts. Prieš ateidams i pagrėndėn komandas sudieti, vadovau „Žalgėre“ dubleriu komandā.

Pėrmasis R. Grėga ėškovuots tėtols su „Žalgėrio“ bova LKF taurie, katro uns laimiejė 2007 m. vasarė 7 d.

2007 m. dėrba Lietovuos studėntū krepšėnė rinktėnes trenere asistėnto ė laimieje Vasaras Universiadas auksa medali.

## Pasėikėmā

*2007 m. LKF tauries laimietuos
*2006, 2007 m. SEB BBL vicečempiuons
*2006 m. LKL vicečempiuons
*2007 m. LKL čempiuons
*2007 m. Vasaras Universiadas čempiuons
Švedėjė

**Švedėjė** - valstībė tārp Baltėjės jūras i Nuorvegėjuos, Skandėnavėjuo. Anuos suostinė īr Stuokhuolms. Švedėjė garsie savā žmuoniū ramībi, poikio kraštuovaizdio.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
Švedėjė īr šiaurės Euruopas, Skandėnavėjės šalis.

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis
Vėišāsis valdims

[thumb|200px|[Vokėitėjė|Vokėitėjes užsienio reikalu ministerėjė. Berlīns]]
**Vėišāsis valdims** - īstatīmās ėr kėtās teisis aktās reglamentoujams valstībis valdīms.

Kateguorėjė:Puolėtologėjė
Indostrėjė

**Industrėjė** - specipinis sovietiniu laikū akuonuomėkas rudimėnts, atrėbots, korės reiškė, ka bet kuokė kaino šalės īr supramuonėnama. Dar īr vadėnama sunkiuojė industrėjė. I tou supratėma iēt tuokiū mašinu gamība, kuriuos gamėn žemesnės kateguorėjės mašinas. Sakīsem, traktuoriu pabrėks, korės gamėn traktuorius žemės ūkiou ė kėtėms. Šēp jau industrializavėms īr pažongos dalīks, nes uns reišk vėsū ekonuomikas šakū mašinizavėma (mašinu nauduojėma dėrbont bet kuokius žmuoniū vėsuomenē rēkalingus darbus).

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Joukā

**Joukā** īr trūmpas istuorėjės, ėšrokuojamas žuodēs aba kėtās būdās komonėkācėjės procesė. Idealos atvejis, ka juoks būn vīkės tūmet, kumet klausītuos (klausītuojē) joukas ėšgėrdė ton jouka.

Sitoacėjė, ka gėrdėms, aba parskaitīts trūmps teksts sokel žmuoniū (žmuogaus) jouka.

Kateguorėjė:Mens
Teknuoluogėjė

**Teknuoluogėjės** (gr. *technologia* (τεχνολογία) - *techne*, τέχνη ("meistrība") ė *logia*, λογία („mokslos“)). Teknuoluogėjė ėr labā platos termins, katras ēn so žmoniū darbūs nauduojamās rakondās ėr darbams aprokoutė.
Kinamatuograpėjė

**Kinamatuograpėjė** (graikėškā - *kine* (jōdėjėms) ėr *graphos* (rāšīms) - dėscėplīna dāront apšvietėmā ir fėlmāvėmā veiksmūs fīľmoujīnť. Kinamatuograpėjė, kāp menā šaka sōsėjos so fuotuograpėjė. 

Kateguorėjė:Mens
Kuomonėkacėjės

**Kuomonėkacėjės** - na tik infuormacėjės keitimuos procēsos. Kuomonėkacėjės procesā daugumuo atvejū susided ėš trijū sėntatėškū taisīkliū: sėntatėškōmā, pragmtėškōmā, semantėškōmā.

Kuomonėkacėjės rūšės:
* Neverbālėnė kuomonėkacėjė,
* Sėmbuolėnė kuomonėkacėjė,
* Gėvūnū kuomonėkacėjė,
* Masėnė kuomonėkacėjė,
* Vīstomuoji kuomonėkacėjė,
* Kuomonėkacėjės stōdėjės,
* Tarpasmenėnė kuomonėkacėjė,
* Uorganėzacėnė kuomonėkacėjė,
* Sociuolinvėstėka,
* Bendrāvėmā analėzė,
* Kognėtīvėnė lėngvėstika,
* Lėngvėstika,
* Pragmātėka, 
* Semātėka,
* Dėšaltinėnė analėzė.
Stuokhuolms

**Stuokhuolms** aba **Stokholms** – () Švedėjės suostėnė ė dėdliausis miests.

Stuokhuolms – svarbiausis Švedėjės akuonuomėkas ė koltūras cėntros. Miestė veik kelė unėversitetā (garsiausė - Karuolė instituts, Stuokhuolma akuonuomėkas muokīkla, Karalėšks Teknuoluogėju instituts ė Stuokhuolma universitets), mena galerėjės, moziejē.

Stuokhuolmė vīka 1912 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.

## Istuorėjė

Pėrmuo kartuo miests rašītėniūs šaltiniūs pamėnavuots 1252 metās, ale pėrmė gīvėntuojē čiuonās apsėgīvena da Kūlė omžiaus čieso. Švedėjės karalīstės suostėnė palėka 1523 m. solaužios Kalmara unėjė.

Miesta pavadėnėma pradė *stock* reišk rāstos, vuo ontra dalės *holm* – maža sala.
## Galerėjė

Stockholm-212-Inseln vom Rathaus-2005-gje.jpg
Stockholm-280-Riddarholmen-2005-gje.jpg
Stockholm-16-Nordisches Museum-1975-gje.jpg
Stockholm-320-Stortorget-Musikkapelle-2005-gje.jpg
Stockholm-362-Skeppsbron-2005-gje.jpg
Stockholm-416-Sergelstorg-2005-gje.jpg
Stockholm-512-Strandvaegen-2005-gje.jpg
Stockholm-568-KGB-2005-gje.jpg
Stockholm-260-Schiffstour-Felsinsel-2005-gje.jpg


Kateguorėjė:Švedėjės miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Moltėplėkacėjė

[thumb|Moltėplėkacėjės pavīzdīs ėš [anime.]]
**Moltėplėkacėjė** ėr veikė dvėmatiū aba trėmatiu vaizdū pateikėms, sokoront kostiejėma vaizdo. Kina mena rūšės.

Pėištėnė animacėnė kėna pradė skaituoma prancūza Emėlis Reno 1892 m. spalė 28 d. muziejuo Parīžiuo vėišā pademonstroutė pėrmė̄jė pėištėnē filmā.
## Tēpuogė veizieket
*Anime

Kateguorėjė:Mens
Inžėnerėjė

[thumb|[Elektros tiesimui reikalingi inžėnerėjės specialistai]]
**Inžėnerėjė** - muokslos, katros praktiškā pritaika pėzėkas ėr matematėne modeliavėma muokslū žėnės praktinies sferuos. 

## Nūruodas
* www.diracdelta.co.uk - Gamtuos muokslu ėr inžėnerėjės encikluopedėjė (onglū k.).

Kateguorėjė:Muokslos
Teisė

[thumb|[Justicėjės statula. *[[Frankfurts]]]]
Sāvuok *'Teisė*' gāl būť vartuonam keliom prasmiėm:

* Objektėnė teisė - teisės normū sėstema (arba prievartėnė tvarka vagol *Hans Kelsen''; pozityvuoji teisė
* Muokslā sfera tėronti teisinius reiškėnios, teisėtyra
* Stōudijų pruograma, krīyptės; daugelyje šaliū laikuoma prēstėžėne
* Subjektėnė teisė - asmens liousōms elgteis, katras korespondoun so kėtā asmēns teisėni parėigo.
Baltėjės jūra

thumb|260px|Baltėjės jūras vėita
thumb|260px| Baltėjės jūra
**Baltėjės jūra** (onkstiau žemaitėškā vadėnta ėr *Žemaitiu jūra*) īr jūra Šiauries Euruopuo terp 53°N - 66°N šiauris platumuos ėr terp 20°E - 26°E rītū ilgumuos. Jūras pluots 386 000 km², dėliausės gėloms - 459 m. I Baltėjės jūra itek ton dėdliausės opės: Nemons, Vīsla, Neva, Uoderis, Daugova.

### Valstībės torontes prėējėma pri Baltėjės jūras
Šalėp Baltėjės jūras īr ton valstībės:

Kateguorėjė:Jūras
Douna

thumb|right|250px|Douna
**Douna** (*Dona* - vakarū žemaitiu tarmie, *Dūna* - rītiū žemaitiu tarmie) ī miltėnis jiedis, kepams ėš kvėitiū rogiū ėr kėtū javū mėltu. Vėins ėš svarbiausiu jiediu svietė.

Douna ī glabos jiedis žmuogaus mėtībuo. Vėdotėnėškā svietė kuožnos žmuogos par dėina sojied aple 150–500 g. dounas (Lietovuo ~300 g). Douna ī dėdlē glabnos jiedis.

Lietovuo daugomuo keps rogėnė douna. Anā ėš rogiū mėltu ožraugs rauga, katra laikīs par nakti. Paskom minkītovie somaiša rauga, mėltus, sokru (medu), ondeni, ded kvīnu, tropotoka droskas. Ėšminkīta tešla palėikt pastovietė šėltā kelės adīnas vuo paskom kep pečiou arti adīnas.

Douna jied so svėisto, sūrio, rokīta mēsa, so ana ožkond zopės.

Svietė jiedamas ė kėtuokės dounas – mėilėnės, nakildintas. Bėndrā – douna ī vėsa jiedė, derliaus, skalsuos, pėlnatvės znuoks, muotīnas Žemės vāsios.

Kateguorėjė:Jiedē
Airėjė

**Airėjė** (airėškā *Éire*) īr valstībė šiaurės Vakarū Euruopuo, katruos suostėnė īr Doblėns. Airėjė īr muodernėška, baguota akuonuomėška valstībė, toronti ėlga istuorėjė. Glabna viera valstībie īr Ruomas katalėku.

## Istuorėjė
Pėrmė Airėjės gīventuojē atsėrada kūlė omžiou. Aple 300 m. pr. Kr., parēnamuo gadīnie terp bruonzas ė gelžėis omžiu saluo atsėrada kelptā. Ruomas imperėjės gadīnie sala liuob vadīntė *Hibernia*. Ruomienā saluos nabova ožvaldė, čė sosėskvarmava kelės karalėjės. V o. pradiuo Airėjė, par brėtu vergus, prigava krėkštuonībė. Airėjė, kāp dabartėnė valstībė, sosėskvarmava XX omžiaus pėrmuo posie.

## Puolitėnė sėstema
Palē 1937 m. kuonstėtocėjė Airėjė īr parlamentėnė respoblėka. Auštiausė valdė prėgol parlamėntou (air. k. - *Oireachtas*).

## Akuonuomėka
Ėlga čiesa Airėjė liōb būt dėdlē biedns krašts, bat anuos akuonuomėka grēta auga XX o. pabėnguo ė palėka vėina ėš baguotiausiu kraštū svietė, bat aple 2008 m. Airėjė labā nokentė̄jė nū Svieta akuonuomėnės krėzės.
Austrėjė

**Austrėjė** () - valstībė Cėntrėnie Euruopuo, katruos suostėnė īr Viena. Austrėjė īr muodernėška, baguota akanuomėškā valstībė, torėntė ėlga istuorėje, natoronti priėjėma pri nikuokiuos jūras. Austrėjė nūg 1955 m. īr JT, nūg 1995 m. - ES narie.
Skouda rajuons

thumb|right|240px|Skouda rajuona savėvaldībes admėnėstracėjės bodīnkos
thumb|right|240px|Pamiklos Skouda savėvaldībes ėkūriejou J. Chodkevičiou
**Skouda rajuons** īr Klaipiedas apskrėtėis šiaurinie dalie, Latvėjes apsijnie. Cėntros - Skouds.

Atstovaujamuoj valdė - Skouda rajuona savėvaldībes tarība, vīkdomuojė valdė - Skouda rajuona savėvaldībes admėnėstracėjė.

## Gīvenvietes

Rajuonė ī:

* 1 miests - Skouds (7896 gīv.);
* 4 miestalē - Barstītē, Īlakē, Lėnkėmā ė Muosiedis;
* 171 suoda.

## Skoudā rajuonā seniūnėjės
 
Aleksandrėjės seniūnėjė | Barstītiū seniūnėjė | Ilakiū seniūnėjė | Lėnkėmū seniūnėjė | Mousiede seniūnėjė | Nuotienū seniūnėjė | Skouda miesta seniūnėjė | Skouda seniūnėjė | Šatiū seniūnėjė.

## Nūruodas
Īlakiū seniūnėjė

**Īlakiū seniūnėjė** () - seniūnėjė Skuoda rajuona šiaurīs rītūs, centros - Īlakē. Tā īr pati dėdliausė Skuodā rajuonā seniūnėjė. Seniūnijuo veik evangėlėkū baptīstū nalduos nomā. 

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Īlakē - 1165 gīv.
*Pāšele - 430 gīv.
*Vīžonte - 415 gīv.
*Naudiedā - 259 gīv.
*Gėrdenē - 154 gīv.
*Gedrėmā - 143 gīv.
*Vėliuotė̄s ožpėlkės - 143 gīv.
*Louba - 115 gīv.
*Vaičātē - 102 gīv.

## Kėtė suodas
*Augzelē – 35 gīv.
*Baltrėmā – 86 gīv.
*Botē – 41 gīv.
*Daktarā – 13 gīv.
*Dėlbėkē – 90 gīv.
*Erkšva – 11 gīv.
*Gailātē – 33 gīv.
*Gailėškē – 6 gīv.
*Gėntalātē – 32 gīv.
*Guonātē – 62 gīv.
*Grėcātē – 53 gīv.
*Grūste – 12 gīv.
*Īlakātē – 37 gīv.
*Ėvuonėške – 6 gīv.
*Joudkātē – 15 gīv.
*Kadē – 19 gīv.
*Kaltīs – 4 gīv.
*Kalvātē – 11 gīv.
*Liaudėškē – 0 gīv.
*Margėninkā – 82 gīv.
*Medsiedē – 27 gīv.
*Mėlvīdē – 20 gīv.
*Paloube – 2 gīv.
*Petrātē – 6 gīv.
*Rauduonē – 98 gīv.
*Remezā – 0 gīv.
*Rokėške – 9 gīv.
*Skīpstīs – 4 gīv.
*Skliauste – 85 gīv.
*Strielėškē – 10 gīv.
*Strėpėnē – 23 gīv.
*Šolpetrē – 70 gīv.
*Tromplauke – 28 gīv.
*Orbuonėške – 6 gīv.
*Vėsgaudē – 19 gīv.


Kateguorėjė:Skouda rajuona seniūnėjės
Seišelē

**Seišelē** ī salīns ė valstībė rītėnie Afrėkuo, Indėjės ondenīnė, ont šiaurės rītū nug Madagaskara. Anūm suostėnė Viktuorėjė īr.

Seišeliu salīns sosided ėš 5 kūlėniu (granėtėniu) salū (Mahės, Praslėna, Siloėta ė La Diga) ė daug kuoralėniu salaliu (Aldabras, Amėrantu, Koėtīvu).

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Bondožē

**Bandōžē** - (lt.: *Bandužiai*) īr Klaipiedas miesta dalis, asonti miestā pėitūs. 

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Līpkē

**Līpkē** - () īr Klaipiedas miesta dalis, katros īr Klaipiedas rītū šmuotė, i terėtuorėjė iēn ė Klaipiedas VEZ terėtuorėjė. 

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Klaipiedas LAZ

**Klaipiedas LAZ** (pėlns ožvadėnėms - **Klaipiedas liuosuojė akanuomėne zuona**, liet. - *Klaipėdos laisvoji ekonominė zona*) - pėrmuojė ė lioub būt vėinintelė realē vėikonti liousuojė akanuomėne zuona Lietuvuo. Klaipiedas LEZ īr pasėrašios sosėtarėmos so 21 lietovėška ė ožsėine kapėtala imuone, anuo vėikla vīkda 17 imuoniu. 

## Šaltenē
Alfreds Bomblauskis

thumb|right|200px|Alfredas Bumblauskas
**Alfreds Bomblauskis** (, g. 1956 m. lapkristė 18 d. Telšiūs) - Lietovuos ė Žemaitėjės istuorėks.

## Biuograpėjė

1974 m. A. Bomblauskis bėngė Telšiū Žemaitės vėdorėnė muokīkla, 1974-1979 m. stodėjava Vėlniaus universitetė istuorėjė, vuo nug 1979 m. pradiejė diestītė tuo Universiteta istuorėjes fakultetė. 1987 m. apgīnė daktara disertacėjė tema "Refuormacėjės genezė LDK". 1998 m. Lietovuos Naciuonalėnės koltūras premėjės laurēts. 1999 m. S. Daukanta literatūrėnės premėjės laurēts. Lėnkėjės Respoblėkas uordėna "Ož ožslūgas Lėnkėjės respoblėkā" Riterė ė karėninkā krīžiu kavalierios. 2001 m. apduovėniouts Lėnkėjės ė Lietovuos parlamėntėnės asambliejės premėjė.

## Nūruodas
* Alfreds Bomblauskis
* Alfreda Bomblauskė CV
* Alfredas Bumblauskas: visada norėjo būti kitoks, 2009 kovo 11d.
* Alfreds Bumblauskos aple Lietovuos Tūkstontmeti

Bomblauskis, Alfreds
Bomblauskis
Bomblauskis
Baltėjės mėkrarajuons

**Baltėjės mėkrarajuons** - (lt: *Baltijos mikrorajonas*) īr Klaipiedas miesta dalės. 

Mėkrarajuons īr i šiauri nu Pīmpininku. 

Baltėjės mėkrarajuonė vēk keli vākū darželē, muokīklas, kelės kriautovės, svēkatėngoma cėntros. Tas īr dėliausē XX o. pabėnguo ėšbūdavouts mėkrarajuons.
Latviu kalba

**Latviu kalba** (*latviešu valoda*) - stombi baltu kalba. Anuo rokounas aple 2,2 mėlėjuonā žmoniū vėsam svietė, daugiausē Latvėjuo, JAV, Kanaduo, Rosėjuo, JK ė Airėjuo.

Latviu kalba, būdama vėina ėš baltu kalbu, īr glaudē sosėjos so lietoviu, žemaitiu kalbuom ė jau ėšmėrosė prūsu kalba.

## Ortuografėjė
**Abecele**:

Pėrmuojė lėgė mūso dėinu ėšlėkosė knīnga latviu kalba īr 1585 metās Vėlniou ėšlēsta knīnga, paremta vuokėitiu rašība. Lėgė XX omžiaus latviu rašības pagrīnds bova vuokėitiu kalbuos rašība. XX omžiaus pradiuo ana bova pakėista modėfėkouta luotīnėškas abeceles pagrėndo sokorta rašība, katra sosėdieje ėš 33 raidiu.

Kateguorėjė:Baltu kalbas
Kateguorėjė:Latvėjė
Frīzu kalba

**Frīzū kalba** - gėmanū ruodū grōpės kalba. Vartuojama Šiauries jūrās saluos. Frīzū kalba rokuonas 500 tūkstontē žmuoniū.

Kateguorėjė:Germanu kalbas
Flamandu kalba

**Flamandu kalba** (*falm. - Vlaams*) — gėmanū ruodū grōpės kalba. Didleusē vartuojama Belgėjuo, Prancozėjuo, Olandiėjuo. Flamandu kalba rokuonas 5,5 mln. žmuoniū.
Farėru kalba

**Farėru kalba**- šaiures gėrmanu ruodu grōpės kalba. Vartuojama Šiauries jūrās Farėrū saluos. Farėrū kalba rokuonas 60-80 tūkstontiū žmuoniū.

Kateguorėjė:Germanu kalbas
Vuokītiu kalba

right|upright=1.5|thumb|Vuokītiu kalbuos paplėtėms svietė
frameless|upright=1.25|right|Vuokītiu kalbuos paplėtėms Euruopuo

**Vuokītiu kalba** (*Deutsch*) - germanu kalbū gropės kalba. Vartuojama Vuokītėjuo, Austrėjuo, Šveicarėjuo, Lioksemborgė, Lichteinšteinė. Vuokītiu kalba rokuonas daugiau kāp 110 mln. žmuoniū.

Kateguorėjė:Germanu kalbas
Švedu kalba

thumb|upright|Svenska språkets utbredningen

** Švedū kalba** (*svenska*) – šiauris gėmanū ruodū grōpės kalba. Kāp uofėcelė kalba vartounama Švedėjuo ėr Suomėjuo. Švedū kalba rokuonas didleu kāp 9 mln. žmuoniū.

## Švedu kalbuos dialektā
thumb|upright|Dialektā
Švedu kalba tor šmuota dialėktū, katrie skėrstomė i Švedėjuo esontiūs dialektos ė Suomėjuo ė Estėjuo esontiūs. Švedu nuormėnė kalba parėmta centrėnės Švedėjės dalies dialektās.

## Abecelė
Švedu kalbuo nauduonama standartėnė luotīnū kalbuos abecelė, bat tor keles diakrėtėnes raidės.

Kateguorėjė:Germanu kalbas
Nuorvegu kalba

**Nuorvegu kalba** - šiaurės gėmanū ruodū grōpės kalba. Vartuojama Norvėgėjuo. Norvėgū kalba rokuonas didleu kāp 4,6 mln. žmuoniū, ėš katrū 3,5 mln. rokuonas *bokmål*, vuo 700 tūkstontē *nynorsk* dialektās.

### Abecelė
Nuorvegu kalba abecelė tor 29 raidis, anas sovēn so luotīnėška abecele, ėšskīros tėktās ton, ka da īr trīs papėlduomas raidis Æ, Ø ė Å.

## Nūruodas
* 
* 
* 
* Nuorvegu kalbuos muokīms
* Nuorvegu kalbuos muokīms internetė

Kateguorėjė:Germanu kalbas
Islandu kalba

**Islandu kalba** (islandu: *íslenska*) - šiauris gėrmanu ruodu grōpės kalba. Vartuojama Ėslandėjuo. Ėslandū kalba rokuonas didleu kāp 300 tukstontiū žmuoniū.

Kateguorėjė:Germanu kalbas
Kateguorėjė:Islandėjė
Danu kalba

**Danu kalba** - šiauris germanu ruodu grōpės kalba. Vartuojama Danėjuo. Danu kalba rokuonas didleu kāp 5,5 mln. žmuoniū.

Kateguorėjė:Germanu kalbas
Galisu kalba

**Galisu kalba** - vėina ėš romanu kalbū. Galisu kalba rokouns Ėspanėjės regiuoni Galėsėjuo. Galisu kalba rokouns 3-4 mln. žmuoniū.

## Nūruodas

* Galū-onglū ruodū žodīns

Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Ispanu kalba

**Ispanu kalba** ( vuo ) īr vėina ėš ruomanu kalbū. 

Ispanu kalba ruokoun Ispanėjuo, zars vėsuos Luotīnu Amėrėkas valstībies. Cielam svietė ispanu kalba ruokounas 500 mln. žmuoniū.

## Nūruodas

* Ispanėjės karalėška akademėjė

Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Afrėkanu kalba

**Afrėkanū kalba**- gėmanū kalbū grōpės kalba. Vartuojama Pietū Afrėkuo, Namibijuo. Afrėkanū kalba rokuonas didleu kāp 6 mln. žmuoniū.

Kateguorėjė:Germanu kalbas