open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rapsos

thumb|''Brassica napus''
thumb|260px|Rapsu lauks

**Rapsos** () ī tuokis krīžmažėidiu augalū šeimuos augals. Augėnams aliejė gamībā.

Augėnams cielās laukās, daugomuo Vėdorė Lietovuo, Sovalkėjuo, Šiaurės Lietovuo.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kvėitē

thumb|260px|Paprastasis kvietys (''Triticum aestivum'')

**Kvėitē** (, ) īr mėgliniu šėimuos javā. Anė īr vėins pagrėndiniu jieda šaltėniu vėsom svietė. Kvėitiu daugiausė ėšaugėn Kėnėjė, Indėjė, JAV, Rosėjė, Prancūzėjė. 

Žemaitėjuo tēpuogi īr nemaži kvėitiu pasielē.

Kateguorėjė:Javā
Kardėnuols

thumb|150px|Kardėnuola apriedā
**Kardėnuols** īr katalėku bažnīčės dvasėninks, īprastā vīskops, katros prėklausa kuolėgėjē, rankontėi puopiežiu. Kardėnuols vald vīskopėjė o arkėvīskopėjė.

Kateguorėjė:Katalėkībė
Puopėžios

[thumb|240px|Dabartėnis puopėžios [Prancėškos]]
**Puopėžios** vuo **puopīžios**  īr Ruomas katalėku bažninčės vaduovs, laikuoms Šv. Petra ipiedėniu. Ons tēpuogė īr ė Vatikana valduovs. Puopėžios īr ėšrenkams ėš kardėnuolu būrė. Ėš vėsa īr bovė 266 popėžē.

Kateguorėjė:Katalėkībė
Buda

**Buda** (nū sanskrėta žuodė बुद्, katras reišk „atbudes“) īr Budėzma termins, katras reišk atbudosė, nūšvėitima patīrosė būtībe. Dažnā buda īr vadėnams budėzma pradėninks Sidharta Gautama, no vagol budėzma diesnius kuožnas prietelis gal pataptė buda, tudie Gauthama nebova nē pėrms nē paskotėnis Buda. Buda nier ni dievs, ni pranašos, ni valduovs, ons īr tėktās muokītuos, katras paded žmuoniem pasėiktė nūšvėitėma.

Kateguorėjė:Budėzmos
Sidharta Gautama

thumb|150px
**Sidharta Gautama** īr budėzma pradėninks, legendėnis Indėjės princos, da vadėnams Buda Šakjamūnio. Tonkē vėinuodėnams so buda, no Sidharta bova tėktās vėins ėš budu. Ons gėmė aple 560 m. pr. Kr. Jaunīstie Sidharta bova baguots, biedu nematontis princos, ons bova apsėžanėjės so princėsė Jašodhara. Nū paskum Sidharta sosėmėslėjė, ka tēp gīvendams ons nesopras kančiu ė skausma prīžastiu, ožtat palėka sava šeimīna ė patapa vėinouliu atsėskīreliu. Ons sotėka daugel vėsuokiu muokītuoju, stodėjava vėsuokės vieras no atsakīma nerada. Tumet ons pats pradiejė ėiškuotė prīžastiu ė toriedams 35 metus patīrė nūšvėitėma pu Bodhi medio. Gautama tumet pradiejė skleistė sava ėšmėnti aple kentiejėma ėr ėšsėvadavėma nū anuo.

Kateguorėjė:Budėzmos
Nirvana

**Nirvana** īr galotėnis atbudėms, nūšvėitėms Budėzmė. Nirvana īr pasėikiama, kumet atsėsakuoma troškėmu, neapīkontos ė nežinuojėma. Kas pasėik nirvana, tas ėšsėvaduo nū dharmas (gīvenėma tekinė).

Kateguorėjė:Budėzmos
Vīskops

**Vīskops** īr krėkštiuoniu dvasėninks, torėntis aukštausė laipsnė šventėnėmos. Katalėku vīskopus skėr Romas puopiežios. Kuožnas vīskops vald vīskopėjė.

Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Dalai Lama

**Dalai Lama** īr Tibeta budėzma vaduovs. Vagol laimaizma tradėcėjė Dalai Lama īr Budas reinkarnacėjė. Dalai Lama īr parenkams nū XIV o. 

Nūnā jau īr Dalai Lama XIV Tenzin Gyatso.

Kateguorėjė:Budėzmos
Dolksmos

thumb|240px|Dolksmos
**Dolksmos** (kėtap ***dojė, roukna, roukana***) īr nuognē mizernos lītos, kūmet ondenė lašalē īr mažesnė kap 0,5 mm diametra. Dolksmos palėik kap migla ė krimt tėktās ėš slouksnėniu debesū. Tas dėdlē dargnos, napagadnos uors ī – viskos palėik šlapē, niaurē. Tonkiausē roukna krint rodeni.

kateguorėjė:Uorā
Krėvis

**Krėvis** a **Krėviu krėvaitis** senuovės baltu vieruo bova vīriausis žīnīs. Ons turiedava lazda, vadėnama krėvūlė. Krėvė šventuovė bova vadėnama romuovė, katruo korėnas šventuojė ognis.

Kateguorėjė:Baltu viera
Vaidila

**Vaidila** senuovės baltu vieruo bova žīnīs, katros bova dėdlē vėsu gerbiams ė muokiejė vestė apeigas. Muotrėškas bova vadėnamas vaidėlotėmis. 

Kateguorėjė:baltu viera
Romuva

**Romuva** īr Žemaitėjės ė Lietovuos organėzacėjė, katra siek atgaivintė senuovės baltu viera. Anuo narē tėk reinkarnacėjė, sėik darnuos so gamta, terpusavė santaikas, ramībės. Organėzacėjē vadovaun krivis, a skīrėm (romuvuom) vaidilas.

## Nūruodas
* Romuvuos svetainė

Kateguorėjė:Baltu viera
Indoėzmos

thumb|140px|Indoėzma vėins ėš sėmbuoliu svastika
**Indoėzmos** īr pamatėnė Indėjės viera. Vėsam svietė īr 650-800 mln. induistu. Indoizmos īr politeistėnė viera, katruo īr dievū trėjībė - Brahma, Šīva ė Vėšnos. Švėntas indoizma knīgas īr vedas, a vīriausis žīnīs īr brahmans. Indoizmė īr labā grėižta kastu sėstėma.
## Galerėjė

Khajuraho - Kandariya Mahadeo Temple.jpg|Šventīkla
Salah Satu Upacara Besar Di Pura Agung Besakih.jpg|Šventīkla
Shri Jagannatha Temple.jpg|Šventīkla
Le temple de Brihadishwara (Tanjore, Inde) (14354574611).jpg|Šventīkla
Dakhineshwar Temple beside the Hoogly, West Bengal.JPG|Šventīkla
Somanath Temple.jpg|Šventīkla


Kateguorėjė:Indoėzmos
Žīnīs

**Žinīs, uorakuls** īr dievū valia ėšsakontis, dėdlē gerbiams asmou paguoniu vieruos. Ons tor īpatėngu galiu ė gal atsakītė i žmuoniu klausėmus aple atēti, pranašautė sapnus ė t.t.

Senuovės baltu vieruo žīnē bova krivē.

Kateguorėjė:Viera
Romuovė

**Romuovė** aba **Rėkojuots** bova senuovės prūsu šventīkla, katra stuoviejė Nadrovas žemie. Tėnās visumet korėnuos švėnta ognės, katra keravuojė vaidėlotės ė vaidėlas. Dā bova nuognē dėdlis švėnts ōžouls, katros palē legenda žaliava ė vasara, ė žėima.

Kateguorėjė:Baltu viera
Buciškė

**Buciškė** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuoniu.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Dapšē

**Dapšē** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Anuo gīven 50 žmuoniu.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Kražėškē

**Kražėškē** - kaimālis, besirondūnts terpu Kvėsts i Varduvuos upių per 2,5 km i šiaurs rytus nu Račāliu. Rytėnio pākraštio tek Vardova, šiaurėnio - Kvėst.

1974 m. bōva 21 sodyba, given 26 šeimynas. Unt Varduvuos kronta īr Kražėškiū kapelē, katrūs bova 3-4 kryžē i dabā tebie koplytēl. Koplitēl i kryžius sumeistrāva Laukiniets Kīlme.

Pėitritiūs Kražėškiū kaimalis rubežiounas su Vadagiū pėliakalniu. Maždaug už 1 km. nu tuo pėliakalniaus īr kālva, pavadīnta „Sodybs kālva“. Kāima šiaurinie pusie, kor Vardovuos ōpe dėrb vīngi, īr „Verdous šaltinis“. Tuo šaltėniaus ondou īr bōvis tuoks skāidros i čysts, ka žmuons anū nauduoje kap liekarstvas akīms. Šaltėniaus ondou vės laik borboliava, ligtās vėrtom. Dabā šaltins bevek īr ūžnešts smieliaus.

Šiaurinie kāima dalie īr upielis, pavadīnts Rūdopiu. Tuo upeliaus ondou īr porvėns, unt anuo pavėršiaus īr kāp rudžiū sluoksnis, tudie tēp i pavadynts. Kāima pėitvakariūs īr krūmalē, pavadīnti Deginiem. Onkstiau tėn bōva didelis mėšks, katruo vėins riežis īšdege, tudie krūmā i pavadīnti Deginiem. Vakarū pusie kaimālis rubežiounas su Urbuona bīrže, nes tas mėšks onksčiau priklause bajuorou Urbonavičiou. Iš kāima rytū ein kelālis i Račaliu kaimāli. Tas kelālis vadėnams Karaliens gatve. Istuorėku pasakuojėmo, seniau tėn gyven  tuoks Vasiliauskis, katras sāva žmuon vadėns Karaliene. Tudie kels i pavadynts Karaliens.

## Kaimaliaus pavadėnėm kilmie

Pasakuojama, ka i dabartini Kražėškiū kaim bova atbiegosias Krāžiu davatkas i pasislieposes rytinie kaim dalie, Vardovuos opes pakrontie, kor dabā rondas kapelē i koplytēle. Nu tū Krāžiu davātku i kėl kaim Kražėškē pavadėnėms.

## Kražėškių kaimaliaus žymesni pavadėnėmā

Dāuba, Liuotekuos mėšks, Pėlėis i Sodybas kalnā, Degėnes.

## Nuorodos

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Aukštaitėjė

**Aukštaitėjė** (*[[lietoviu kalba|lt.]] Aukštaitija*) īr etuograpėnis istuorėnis regėjuons šiaurės rītū Lietovuo. Suostėnė īr Paneviežīs. Apėm Otenas, Paneviežė, dali Kauna, Vėlnious, Šiauliū apskrėtiu.

Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė
Sūdova

**Sūdova** (*[[lietoviu kalba|lt.]] Suvalkija, Sūduva*) īr etnuograpėnis istuorėnis regėjuons pėitvakariu Lietovuo, Rosėjės ė Lėnkėjės parobežī. Suostėnė īr Marėjampuolė. Apėm Marėjampuolės ė dali Kauna apskrėtiu.

Dabartėis gadīnie Sūdova kert transeuruopėnė Šiaurės-Pėitu autuomagėstralė „Via Baltica“ E67 Helsėnkis-Talėns-Rīga-Paneviežīs-Kauns-Varšova-Vruoclavs-Praga; Kibartūs vēk glabni Lietovuos ė Rosėjės Karaliautiaus srėtėis robeže moitėnė.

Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė
Mažuojė Lietova

**Mažuojė Lietova** aba **Prūsū Lietova** () īr istuorėnis etnuograpėnis regėjuons pėitvakariu Lietovuo ė Rosėjuo (Kalėningrada srėtie). Daba ons īr praktėškā ėšnīkės. Lietovuo sotamp so Klaipiedas krašto. Suostėnė īr Klaipieda.

Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė
Daržuovė

thumb|240px|Ivairės daržuovės

**Daržuovės** īr vėinmetē, dvėmetē ė daugēmetē augalā, katrū ivairi šmuotā (lapā, stėibā, šaknīs, gombā, ale ne vaisē) īr nauduojamė jiediou, aba jiedēm ėšdėrbtė.

Kateguorėjė:Jiedē
Sokrėnis ronkolis

thumb|200px|Sokrėnis ronkolis
**Sokrėnis ronkolis, sokrėnis baruoks** () īr tuokė daržuovė, batvėnis. Anuo šaknīagombē īr nauduonami cokraus gamėnėmou. Sokrėniu ronkoliu daugiausē ėšaugėn Prancūzėjė, Vokėitėjė, JAV, Rosėjė. Ronkolē tepuogė augėnami ė Žemaitėjuo.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Daržuovės
Karvė

260px|thumb|Dvė karvė

**Karvė** () īr mažne svarbiausis namėnis gīvolīs. Vīrėškuos gimėnės vadėnams **jautiu**, muotrėškos - **karve**, mažioks jautoks īr ***telioks, veršis*** vuo karvė īr ***telīčė***. Karvės īr žmuoniu augėnamas nū tuolėmuos senuobės. Anas tėik pėina, mēsa. 

Karviu augėnėms īr svarbė ūkė šaka Žemaitėjuo (īpatėngā Panemoniūs).


Image:Mucca Grigio Alpina - Tiroler Grauvieh.jpg
Image:Mucca e vitelli.jpg|
Image:Cowswiss.jpg|
Image:MuccheaBraies.jpg|


Kateguorėjė:Gīvuolē
Paršos

260px|thumb|Paršos (''Sus scrofa domesticus'')

**Paršos** () īr paršėniu šėimuos namėnis gīvolīs. Parša uorgnėzmos īr labā panašos kāp žmuogaus. Pavīzdiou parša ė žmuogaus šėrdės plak panašio rėtmo. Paršā īr augėnamė nūg senuobėnė čiesa mēsā. Gausiausē svietė paršū augėn Kėnėjė, JAV, Brazilėjė, Vietnams, Vokėitėjė.

Kateguorėjė:Gīvuolē
Vėšta

250px|thumb|Vėšta (''Gallus gallus'')

**Vėšta** () īr pazanėninu šėimuos namėnis paukštis. Anuos īr augėnamas diel kiaušiu ė mēsuos. Vėštās vākā šaukiami vėštokās, vuo pats šaukiams gaidio. 

Vėštas ėr kėlėma nug Pėitū ė Pėitrītiu Azėjės, ale daba augėnamas vėsom svietė, tamė tarpė ė Žemaitėjuo. 

Kateguorėjė:Paukštē
Arklīs

thumb|260px|Do ašvėinio dėrb laukė

**Ašvėinis** aba **arklīs** () īr namėnis gīvolīs. Ons īr nauduojams žemės ūkė darbams dėrbtė, juotė, vežtė kruovėnius. Juojėmou skėrtė arklē īr vadėnami žėrgās. Mažos ašvėinis vadėnams ***komelioko*** vuo dičkis ***komelio***.

Par ėlga istuorėjė īr ėšvesta daugībė arkliū vėisliū, terp katru ė žemaitėška - žemaitokā.

Kateguorėjė:Gīvuolē
Lietovē

miniatiūra|Lietovē
**Lietovē** () īr tauta, katra gīven gausiausē Lietovuo ė rokounas lietoviu kalba. Daugoms lietoviu īr katalėka, bat tēpuogi pasėtaik pruotestantu, ateistu, naujuovėšku vieru vierītuoju. Vėsom svietė gīven aple 4 mln. lietoviu, ėš katrū 2,9 mln. Lietovuo. Bat jēgo atskaitliuotė žemaitius, katrie dažnā skaitliuojami kāp lietovē, anū būtu mėzerniau. 

## Ožsėine lietovē
Lietoviu dėdlis šmuots īr JK, Airėjuo, JAV, Ėspanėjuo, Brazėlėjuo, Argentėnuo, Vokėitėjuo, Nuorvegėjuo, Švedėjuo Kanaduo ė kėtūs Svėita kraštūs. Lietoviu īr zars vėsūs Svėita kraštūs.

Kateguorėjė:Lietova
Kateguorėjė:Baltā
Krīžiu kalns

thumb|240px
**Krīžiu kalns** () a **Jorgaitiu pėlekalnis** īr Šiauliū rajuonė, 6 km nū Meškutiu kaima. Kalns īr vėsos apstatīts tūkstontēs krīžiu. 1993 m. kalna aplonkė patsā puopiežios Juons Paulios II.

## Istuorėjė
Rašītėniūs šaltēniūs Krīžiu kalns pėrmuojė lėika mėnavuonams XIX o. vėdorie (krīžē randami nū 1850 m.), gal būt, ka krīžios pradiejė būdavuot pū 1831 m. sokėlėma.

Kateguorėjė:Katalėkībė
Kateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė
Eugenėjos Gėntvėls

**Eugenėjos Gentvils** (gėmė 1960 m. kuova 14 d. Telšiū rajuonė) īr Žemaitėjės ė Lietovuos puolitėks, 2012-2024 m. Seimū narīs. Ons īr geuograpėjės muokslu daktars. 1997-2001 m. bova Klaipiedas mero. 2001 m. trompa čiesa bova premjero. Bova Euruoparlamėnta narīs, 2009-2012 m. - dargė Klaipiedas valstībėne jūru ousta dėrekcėjės vaduovs Seima narīs, nu 2017 m. vaduovaun Lietovuos Respoblėkas liberalu sājūdiou.

## Žīmas

Gentvils
Kateguorėjė:Klaipiedas merā
Kateguorėjė:Klaipiedas puolitėkā
Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:2016-2020 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:2020-2024 m. Lietovuos Seima narē
Strazdos

260px|thumb|Strazds gėismininks (''Turdus philomelos'') 
 
**Strazdos** aba **strazdos gėismininks** () īr strazdėniu šėimuos žvėrblinis paukštis.

Aple strazda žemaitiu liaudėis kultūruo īr sokorta nemažā dainiu.

Kateguorėjė:Paukštē
Aušrėnė

**Aušrėnė** aba **Rītmetielė** īr baltu gražoma, meilės dievātė. Ana īr Aušruos žvaizdies īasmenėnėms. Ana īr laikuma Saulės dokra, ė ėžėib Saulės švėisa ėš rīta. Pasakuojama legenda aple Aušrėnės ė Mienesė meile.

 
Kateguorėjė:Baltu dievā
Autuobusos

thumb|240px|Sens Volvo VBK autuobusos Kauna autuobusu stuotī

**Autuobusos** aba **kelėivėnė** īr daugiavėitė mašėna, katra skėta keleiviam parvežtė. Nug 9 lėgė 12 vėitu torintės mašėnas īr vadėnmas mikriokās, vuo dėdlesnės - autuobusās. 

Lietovuo daugums autuobusu īr šėtū markiu:
* Volvo
* Ikarus
* Neoplan
* Setra
* Mercedes-Benz
* MAN
* Scania
* DAF
* Iveco
* LAZ
* Karosa

Kateguorėjė:Transpuorts
Aulis

**Aulis** īr nedėdlis medėnis namoks, katram gīven bėtiu šėima. Natūralē bėtės gīven drieviesė, no žmuogus, sėikdams laikītė anas pri savis ė kouptė medu, gamėn aulius. Aulē īr vėsuokiausiu dīdiu ė fuormu. Nūnā Žemaitėjuo īr iprasti medines diežiesont kuojaliu aulē, no senuobė aulius darīdava kelmūs.

Kateguorėjė:Papruotē
Miegėnėms

**Miegėnėms** a **eksperiments** īr vėiksmū ė stebiejėmu vėsoma, katra skėrta patvėrtėntė a panėigtė kelama hipuoteze.

Kateguorėjė:Muokslos
Banks

**Banks** īr institucėjė, katruos funkcėjė īr teiktė fėnansinius puoslougius. 

Banku fonkcėjės:
* Leid sosėkortė saskaita, i ė ana dietė pėnėngus
* Teik paskuolas
* Ėšgrīnėn čekios
* Ī tarpėninks parvedont pėnėngus
* Sauga brongius daiktus
* Kėtas
Biegėms

thumb|240px|100 m biegims
**Biegėms** īr mėtriausios žmuogaus a gīvūna jodiejėms kuojomės. Biegėms īr olimpėnė spuorta šaka ėr būn vėsuokiu dėstancėju: nū 100 m ėlgė maratuona.

Kateguorėjė:Spuorts
Baltā

**Baltā** aba **aistē** (lv. *balti*, lt. *baltai*, bat-ltg. *balti*) īr ėndėeuropėitiu tautuos, katruos ruokavas arba ruokounas baltu ruodom ėr īr apgīvėndėnėn rītėnė Baltėjės jūras kronta. Nūdėinuo īr lėkėn žemaitē, latgalē, lietovē ė latvē, katrėi vėsė priklausa rītū baltams. Ėš rītėniu baltu jau īr ėšninkėn prūsā, katrėi priklausė vakarū baltams. Daug baltu gentiū īr ėšninkėn: sielē, žėimgalē, koršē, skalvē, juotvingē ė kt., katrėi nikumet neėšvėrta i tautas. Koršiu nerėjuo īr ožsėlėkėn koršėninku, katrėi kalb ė tor koltūra artėma latvems. Nūdėinuo īr prieteliu, katrėi savė laika prūsās ė ruokounas nujuojė prūsu kalbo. 

Termėns *baltā* somėslėna vuokītiu lingvists Geuorgs Neselmans, katras pavadėna panašės etnėnės gropės, gīvenontės pri Baltėjės jūras.

## Istuorėjė
### Prīšistuorė


### Teutuonu isėveržėms


### Vielībesnė istuorėjė


## Baltā ė gentis

### Gėntis, bovosės prīš teutuonus
* Latgaliu gėntės
* Sielē
* Žėimgalē
* Koršē 
* Lietoviu gėntės
* Aukštaitiu gėntės
* Žemaitiu gėntės
* Lamatā
* Skalvē
* Nadrovē
* Prūsu gėntis:
** Sambē
** Nuotangā
** Varmē
** Bartā
** Galindā
** Pagodē
** Pamedē
* Juotvingē

### Tautas, sosėdariosės vieliau
* Latvē
* Koršiu konėgā
* Lietovē
* Žemaitē
* Prūsā
* Koršėninkā
* Lietovninkā
* Memelenderē

Kateguorėjė:Baltā
Balta

thumb|240px|Balts snėigs
**Balta** īr spalva, katra sodara vėsas spektra spalvas. Ėškaidius balta spalva īr gaunams spektrs.

Kateguorėjė:Spalvas
Kningīnė

thumb|240px|Kningīnė
**Kningīnė** īr privatus a vėišos kningu rinkinīs, tēpuogi švėitėma istaiga, katra renk kningas a paskum leid anuom 
naudoutės vėsėm prieteliam.

Kateguorėjė:Švėitėms
Sokros

thumb|240px
**Sokros** īr ondenie tėrpstōs saldē onglėondėnē. Sokros ī gaunams ėš sokrėniu ronkeliu, sokrašvėndriu.

Sokros būn tuokis:
* Krėstalėnis (balts) sokros
* Sokraus podra
* Sokraus krėstalā
* Rodāsis sokros

Kateguorėjė:Pagardā
Ūbėlė

** Vuobelis** (), da vadėnama **Vuobele** a **Ūbėle** īr opės Vėdorė Lietovuo, Okmergies ė Kiedainiu rajuonūs; Neviežė kairīsis ėntaks. Prasėded netuol Sėisiku, tek i pėitvakarios ė vakaros. Itek i Nevieži terp Kiedainiu ė Pavuobelė.

Ėntakā: Lankesa, Rodekšna, Šomera, Suleva, Malčius.

Ont Vuobelės īr irengta kelets dėdeliū tvankiniū: Bubliū, Kapliū, Joudkėškiu.

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Lelėjėnis lapgriaužis

250px|thumb|Lelėjėnis lapgriaužis
thumb|250px|<center>''Lilioceris lilii''</center>

**Lelėjėnis lapgriaužis** () īr lapgriaužiū šėimuos vombuolė. Ana īr rauduonuos spalvuos ė gīven ont lelėju, katras ė jied.

Kateguorėjė:Vabzdē
Ožežerė

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 294 žmuoniu.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Kalnėjės

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo, pri pat Seduos miestelė. Tonkē vadėnams Seduos mikrorajuono. 2006 m. bova 100 kėimū, katrūs gīvena 300 žmuoniū. Sovietinēs laikās bova Salomiejės Nėrėis kolūkė cėntros. Ėš pėitū posės kaima skalaun dėdelis tvėnkėnīs, pri katruo irengta puoėlsiavėitė. Kaimė gīven vėina garsiausiu Seduos folkuorėnė ansamblė „Remolē" suolėstė ė pasakuorė Valerėjė Mėzėnienė.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Arvīdiškė

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Seduos seniūnėjuo. Anuo gīven 31 žmuoniu.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Gīvuolē

: *Aple namū gīvius veiz. [[gīvuolis]].*

**** ī gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 323 žmuonis.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Daugėnē

**Daugėnē** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Anuo gīven 48 žmuonis. Stuov Daugėniu Šv. Vīskopa Stanėsluova bažninčė.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Buenas Airiu provincėjė

thumb|150px
**** () īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr La Plata. Pluots: 	307 571 km². Gīventuoju: 13 827 200.

Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Katamarkas provincėjė

**** () īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Katamarka. Pluots: 102 602 km². Gīventuoju: 334 500.

Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Čiubota provincėjė

**** () īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Ruosuons. Pluots: 224 686 km². Gīventuoju: 413 200.

kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Laižovuos seniūnėjė

**Laižovuos seniunėjė** īr Mažeikiu rajuona šiaurės rītūs, Latvėjės parobežī. Cėntros īr Laižova. 

## Dėdliausės gīvenvėitės
* Laižova
* Auksuodė
* Porplē

## Kėtas gīvenvėitės
* Barīstės
* Doubgėrē
* Kalnėškē
* Lendriškē
* Pakliaupės
* Palaižopė
* Purvienā
* Stombrā
* Varninė
Entre Rijosa provincėjė

thumb|150px
**** () īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Parana. Pluots: 78 781 km². Gīventuoju: 1 158 147.

Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Chuchujė provincėjė

thumb|150px
**** () īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Chuchujos. Pluots: 53 219 km². Gīventuoju: 611 888.


File:Cerro de los siete colores.jpg|
File:Pucará de Tilcara 01.JPG|
File:Camino a Villa Nougues (Tucumán).jpg|
File:Jujuy-Capital-P3110030.JPG|


Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Kuorduobas provincėjė

**** () īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Kuorduoba. Pluots: 165 321 km². Gīventuoju: 3 066 800.

Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Menduosas provincėjė

**** () īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Menduosa. Pluots: 148 827 km². Gīventuoju: 1 579 651.

Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Saltas provincėjė

**** () īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Salta. Pluots: 155 488 km². Gīventuoju: 1 079 051.


File:Salta-Square2.jpg
File: Cable Car to the Cerro San Bernardo - Salta - Argentina.jpg
File: Tren a las nubes cruzando Viaducto la Polvorilla.jpg
File: Argentine vineyard and mountains..jpg
File:Tour to the Quebrada de las Conchas.jpg
File: Quebrada de las Flechas - Argentina.jpg
File:Iruya 1.jpg
File: Salinas Grandes 052.JPG
File:Cachi 01.jpg
File:Camino a Cachi.jpg


kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Ognėis Žemės, Antarktėdas ė Pėitū Atlanta salū provincėjė

thumb|150px
**Ognėis Žemės, Antarktėdas ė Pėitū Atlanta salū provincėjė** () ī provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Ušuajė. Pluots: 21 263 km². Gīventuoju: 101 079.



End of The World Train at station.jpg|Tren del fin del mundo
Baía de Ushuaia (5466320387).jpg|Ušuajė
PSM V77 D017 Fuegians at otter bay in the straits of magellan.png|


Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Chosė de San Martins

thumb|150px|San Martins
**Chosė de San Martins** (*José Francisco de San Martín y Matorras*; g. 1778 m. vasarė 25 d. - m. 1850 m. rogpjūtė 17 d.) bova Argentėnas ėšliuosuotojs ė heruojus. Ons draugė so Sėmuonu Bolivaru ėšliuosava zars vėsa Pėitū Amerėka nū ėspanu. 

1824 m. mėros anuo žmuonā Remedios de Escalada, San Martins so dokra pasėtraukė i Prancozėjė, kor Boulogne-sur-Mer mieste ė pralėida paskotėnes sava gīvenėma dėinas. 1880 m. Chosė da San Martino palaikā pergabentė ė palaiduotė Buenas Airiū katedruo.

Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis
Kuovs (paukštis)

thumb|260px 

**Kuovs** () īr varnėniu šėimuos paukštis. Ons īr jouds, tėktās snaps īr pėlks. Gīven šalep miestu, kaimu.

Žemaitėjuo kuovā īr tonkūs.

Kateguorėjė:Paukštē
Kalnėnė pošės

250px|thumb|Kalnėnė pošės 

**Kalnėnė pošės** () īr pošiniu šėimuos medis. Īr kėlėma nug JAV, bet daba tonkē augėnams ėr Euruopuo. Kalnėnėm pošėm īr apželdėnamas smėltietu kalnaliu, kuopu atkalnės, ondens telkėniū pakrontės.

Kateguorėjė:Spīglėnē augalā
Kateguorėjė:Medē
Smala

thumb|240px
**Smala** īr tėršts pruodukts, gamėnams ėš sakū, tēpuogi dorpiu o neptuos.

Kateguorėjė:Medegas
Tonkėnis

thumb|270px|Skėrtingu tonkėniu bangas
**Tonkėnis** īr fizėkinis dėdoms, katros ruod kėik kartu ivīkis pasėkartuo par čiesa vėineta. Tonkėnis īr matuojams hercās (Hz). 

Tonkėnė fuormolė: :f=\frac{1}{T} *(f īr tonkėnis, T - perijuods)*

Kateguorėjė:Fizėka
Nuotrīna

thumb|260px|Nuotrīnas

**Nuotrīna**, kėtap dā ***dilgielie, nuotrielie, nuotrīnė, nuotnierė, nuotnierie*** () ī tuokis augals, žuolie. Ons tor dilginantius plaukalius, katrėi prisilėitus nūdilgėn. Aug nuotrīnas tonkiausē patuoriūs, pakeliūs, prī nomū, daržūs ė medies.

Nuotrīna ī maclīvs liekarstos, tepuogė ana nauduon plaukam plautė.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Duovena

thumb|240px|Kaliedu duovenas
**Duovena** īr daiktā, pėningū, puoslaugė teikėms kėtam prietėliui ož šėta nesėtikėnt atlīgė. Duovėnas pagrėndėnā duovėnoujamas par šventes.

Kateguorėjė:Koltūra
Apriedā

thumb|150px|Džėnsėnės kelnės
**Apriedā** a **drabožē** īr siūtė, austė, megztė dėrbėnē, skėrtė apsėriedītė. Apriedā saug nū šaltė, viejė, karštė, sožeidimu, gīvūnu, tēpuogi apdengtė plėka kūna, pasėpouštė ė t.t.

## Kāp katrie apriedā

* marškėnē
* jupelė
* soknė
* kortkė
* megztėnis
* triosėkā
* kelnės
* bliuzuons
* ė kt.
Droska

**Droska** īr kemikals (natrė chluorids, **NaCl**), katruom īr paskanėnams jiedis.

Kateguorėjė:Pagardā
Kateguorėjė:Droskas
Energėjė

**Energėjė** īr sėstemas gebiejims atlėktė darba. Energėjė īr žīmėma raide *E* ė mieroujama džaulēs (J). 

Energėjės fuormolė: E=\frac{mv^2}{2}

Kateguorėjė:Fizėka
Čelmsfuords

**Čelmsfuords** () īr miests JK, pėitrītiu Onglėjuo, Eseksė. 110 tūkst. gīventuoju.

## Istuorėjė
Čelmsfuords mėnavuonams nū 1199 m., kūmet Luonduona vīskops devė tėise rėngtė torgus.

Kateguorėjė:Onglėjės miestā
Venegs

**Venegs** bova kėtvėrtasis ontruosės Egėpta dinastėjės farauons. Valdė 8 metus - nū 2767 lėgė 2780 m. pr. m. e.

Kateguorėjė:Egėpts
Pluotmie

[thumb|right|Trimatė [Dekarta koordinatiu sėstema padietē pluotmie vaizdoutė.]]
**Pluotmie** īr žuodis, nauduonams fizėkuo, astruonuomėjuo, matematėkuo, fėlosuopėjuo. Ana īr apibriežiama kāp kuokė nuorėntās veikėma zuona, kuokė tas vėsoma terp uobjėktu.

## Tēpuogė veizieket
*Pluotmielaikis

Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Kateguorėjė:Matematėka
Kateguorėjė:Fizėka
Utuopėjė

thumb|250px
**Utuopėjė** (gr. u – ne + topas – vėita, t.ī. vėita, katruos nie) - ėdealiuos, neėgīvendėnamas santvarkas pruojekts, neėvīkduoms, narealos ėšmėslos.

## Žīmes utuopėjės
* Platuons. *Valstībė*
* Tuoms Mors. *Utuopėjė*
* Tomazos Kampanel. *Saulies miests*
* Frensis Beikuons. *Naujuoji Atlantėda*

Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Anguola

**Angola** īr valstībė Pėitū Afrėkuo. Robežioujas so Namibėjė, Konga DR, Kongo, Zambėjė tēpuopgi skaloun Atlanta ondenīns.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Ontra svieta vaina

thumb|240px
**Ontra svieta vaina** notėka par XX o. vėdorė, nūg 1939 m. siejės 1 d. lėgė 1945 m. siejės 2 d. Ana bova pati dėdliausė ė žiauriausė vaina svieta isuorėjuo. Dalīvava nat 61 valstībė, vaina ējė ont 40 valstībiu terituorėju. Glabna kuova vīka terp fašėstu (Trets Reichs, Japuonėjė, Italėjė) ė sājongėninku (TSRS, JAV, JK，Kėnėjės). Par vaina žova nūg 
70 lėgė 85 mėlėjuonu žmuoniū, daugiausē TSRS ė Kėnėjės gīvėntuoju.

Lietova i vaina bova itraukta 1939 m. rogpjūtė 23 d. dėina, kumet palėka pasėrašīts Molotova-Ribentropa pakts. Palē anou pradiuo vėsa Lietova atėteka Vuokītėjės itakas sferā, ale pu vielesniu derību bova priskėrta TSRS. Vainā prasėdiejos, 1939 m. siejės 1 d. Lietovuos vīriausībė paskelbė neutralėteta. Spalė 10 dėina, vaduovaunontis sotartėm so TSRS, pri Lietovuos bova viel prijongts Vėlnios, vuo i grōžėntas terituorėjės ivesta 20 000 tarībėniu kareiviu. 1940 m. bėrželė 15 d. ėškart pu ultimatuma TSRS okupava, vuo rogpjūtė 3 d. aneksava Lietova — ijongė i TSRS sodieti.

Vainas veiksmā Lietovuo prasėdiejė 1941 m. bėrželė 22 d., kumet nacėstėnės Vuokītėjės karioumenė ožjėmė ciela Lietova. Tou pat čieso bova soorganėzouts Lietoviu aktīvėstu fronta antisuovėitėnis sokėlėms, palėka paskelbta laikėnuojė vīriausībė, katruos nacē napripažėna ė leida vēktė ligė rogpjūtė 5 dėinas. Lietova palėka Lietovuos generalėnė srėtėm Ostlanda šmuotė.

Naciu okupacėjės čieso Lietovuo liuob vīkdītė holokausts, diukuo palėka ėšžodītė 91-95 % Lietovuos žīdu (195 000), da 30 000 prieteliu ėšvežta i koncentracėjės stuovīklas. Naciu okupacėjės čieso meto vīka nedėdlis antinacėnis prīšėnėmasis, tonkiausē pasīvos (taikėngs).

1944 m. lėipa Rauduonuojė armėjė pradiejė veržtėis i Lietova. Lėipas 13 d. ožjėmė Vėlniu, rogpjūtė 1 d. – Kauna, spalė 8 d. - Telšius, vuo spalė 23 d. bova ožėmta ciela Žemaitėjė. Paskiausis ožjėmts Lietovuos šmuots, Klaipieda ė Koršiu Nerėjė, ožjėmtė atėtėnkamā 1945 m. sausi ė vasari.

Pu tuos vainuos palėkosė Šaltuojė vaina ožtroka mažne 50 metu.
## Galerėjė

World_War_II_Casualties.svg|Ontra svieta vainuos ėškadas - nožodītė̄jė cėvėlē ė karėškē. Pruocentalē Lietovas netėkėmā bova vėina dėdliausiu.
Yalta_Conference_(Churchill,_Roosevelt,_Stalin)_(B&W).jpg|Sājongėnėnku vadā 1945 m. nutėkosės Jaltas konferencėjės čieso. Ont kriesla sied Vinstons Čerčėlis (JK), Franklins Rūzvelts (JAV) ė Josips Stalėns (SSRS)
Nuremberg_Trials._Looking_down_on_defendants_dock,_circa_1945-1946._-_NARA_-_540127.jpg|Niurnberga teismos vainuos nosėkaltėliams teistė
Обвиняемые на Международном военном трибунале для Дальнего Востока.jpg|Terptautėnis karėnis Tuolėmūjū Rītū Trėbuonuols ė vėinė glabnū Japuonėjės imperėjės teisiamū, iskaitont bovosė Japuonėjės imperėjės premjiera Hideki Todžio

## Šaltenē

Kateguorėjė:Ontra svieta vaina
Kateguorėjė:Istuorėjė
Esvatėnis

**Esvatėnis** (onkstiau liuob vadīntėis kāp **Svazėlands** aba **Svazėlėnds**') ī valstībė Pėitū Afrėkuo. Robežiounas so Pėitu Afrėkas Respoblėka vakarūs ė so Mozambėko rītūs.

Ta ī vėina mažiausiu Afrėkas šaliū. Ana karalīstė ī, valstībės galva ī karalios, nūg 1986 m. karaliaun karalios Msvati III. Daugoms Esvatėnė gīventuoju ī svazē. 

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Kėmbrėdžos

**Kėmbrėdžos** () īr miests JK, pėitrītiu Onglėjuo. Anam gīven 124 tūkst. gīventuoju. Miestė īr senuobėnis ė prestėžėnis XIII o. universitets.

Kateguorėjė:Onglėjės miestā
Pluotmielaivis

thumb|240px|Pluotmielaivis so raketa skraidėnams ė kuosmosa
**Pluotmielaivis** īr irengėms, skėrts skraidītė puo kuosmosa.

Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Faksos

thumb|240px|Faksa aparats
**Faksos** īr irengėms, skėrts nauduonantės telepuona kabelēs parsiustė duokomentos.

Kateguorėjė:Sosėžėnuojėms
Kateguorėjė:Rakondā
Fonėkolierios

thumb|240px|Keltovs Los Andžėlė
**Fonėkolierios** aba **keltovs** ( <  'vėrvėlė, līns') īr tromps gėlžkėlis, skėrts keleivēms ožvežtė ont kalna. 

## Lietovuo
Lietovuo vk 3 fonėkolierē:
* Žaliakalnė (Kaunė),
* Aleksuota (Kaunė),
* Gedemėna kalna (Vėlnios).

## Nūruodas
* Aleksuota keltovs
* Lietovuos keltovā

Kateguorėjė:Transpuorts
Glodė

thumb|240px|Švedėška senuobėnė glodė

**Glodė** (kėtap *trūts, trūta, brokšts, brokštė, brokštės, postīklie, godė, godelė*) ī mažos gabalioks kūlė (skalūna, bazanėta) aba šmuots medė, katros skėrts glodintė metalėnius dāktus (peilius, dalgės ė kt.).

Kateguorėjė:Rakondā
Galva

thumb|240px|Žmuogaus makaulė
**Galva** aba **makaulė** ī gīvūnu prīkėnė vėršotėnė kūna dalės, katra ciela gīvata pagrinds ī. Galvuo īr akis, nuosis, borna, ausis, smagenā. Pas stoborėnius gīvius galva sosided ėš kramės ė žondėkauliu kaulu.

Kateguorėjė:Kūna narē
Tukumana provincėjė

**** () īr provincėjė Argentėnuo. Suostėnė īr Tukumans. Pluots: 22 524 km². Gīventuoju: 1 338 523.

Kateguorėjė:Argentėnas provincėjės
Dėrbīkla

[thumb|240px|AB "Lifosa" kemėjės dėrbīkla [Kiedainē|Kiedainiūs.]]
**Dėrbīkla** īr indostrėnis pastats, katramė īr vīkduomas gamības pruocėsos. Derbīkluo dėrb dėrbininkā, stuov specēlėzuotė darba irengėmā.

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Dėrbinsėna

**Dėrbinsėna, gaminėms** īr pruocesos, katruo meto īr pagamėnma kuokėtās pruodokcėjė (prekės).

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Sikėzmos

thumb|right|230px|Siku sėmbuolis

**Sikėzmos** (pandžabi kalba *Sikhi*) īr viera, katra pagrėndė Guru Nanak, gīvenis XV ė XVI omžēs Talvandi (daba Pakėstans), pabriežis žmuoniū lītiū līgībė. Prėskaitlioujama api 20 mln. pasekieju.

Vieras glabna švėntuobė, Auksėnė švėntuobė īr Pandžaba regijuonė Indėjuo.

Sikėzmos
Hamurabis

thumb|Vėršotėnis Hamurabė stelas šmuots, vaizdoujontis, kāp Hamorabis iš Dievū ronku gava istatīmus
**Hamurabis**, **Hamurapis** (*Ammurapi*, *Hammurapi*, *Khammurabi*, akadėškā *Khammurabi*) - šeštasis Babėluona karalios, pėrmasis Babėluona imperatuorios, katros nugaliejė šumerus ė akadus. Gėmėma data nie žėnuoma. Valdė nu 1792 ligė 1750 m. pr. Kr. Vagol kėta versėjė - nu 1728 ligė 1686 m. pr. Kr. Siekmingā kuovuojė so elamitās ėr ėšstūmė anus ėš Mesopotamėjės. Tvarkė irigacėnės sistemas.

Hamurabė kuodeksos - vėins pėrmūjū svietė rašītėniū teisės sāvadū. Kuodeksos bova sorašīts ont kūlėnės steluos, katra bova pastatīta vėišuo vėituo. 1901 m. stela rasta Suzas miestė, šiou meto eksponoujama Luvrė. Vėina iš baisē šioulaikėškū kuodeksa nūstatu - nekaltoma prezumpcėjė (kuodeksė suformouta kāp „nekalts, kol kaltė neiruodīta“).

Kateguorėjė:Mesopotamėjė
Vėlniaus liciejos

**Vėlnious liciejos** (onkstiau -  *Vėlnious tėksliūjū, gamtuos ė technėkas muokslu liciejos*) - Lietovuos dėinėnė, savarankėška muokėmuosi bendruojuo lavėnėma muokīkla Vėlniou, Šėrvėntu g. 82, vīkdonti pagrėndiniuo, vėdorėniuo ė papėldoma ugdīma pruogramos lietoviu ė onglu ruoduomis. 

## Istuorėjė

Ėkorts 1990 m. pastate, kor veikie Vėlnious Lenėna rajuona gamībine muokīma kuombėnats. Jau 1992 m. liciejoi soteikts realėnies gimnazėjės statosos. Daba tai īr torbūt vėina prestėžėškiausiu muokīma ėstaigu Lietovuo.

## Direktuorē
*1990 m. Giedrios Zlatkos
*1992 m. Viktors Filipavėčios
*Saulios Jorkevėčios

## Nūruodas
*Ofėcialos poslapis
*Liciejous Alumni
Cristina Fernández de Kirchner

thumb|200px
**Krėstina Fernandės de Kiršner** (*Cristina Elisabeth Fernández de Kirchner*; gėmė 1953 m. groudė 10 dėina Rio Galjegosė) īr Argentėnas prėzidentė (nū 2007 m.), bovosė prėzidenta Nestuora Kiršnėrė žmuona. Ana īr tėktās ontra motrėška Argėntėnas istuorėjuo, katra paslėka prėzidentė. Kristina Kiršner īr tėisėninkė, prėgol peruonėstėnē Tėisėngoma partėjā (*ėsp. - Partido Justicialista*).

Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis
Kateguorėjė:Valduovā
Benins

**Benins** īr valstībė Vakarū Afrėkuo. Robežioujas so Togo, Nigerėjė, Burkina Faso, Nigerio tēpuopgi skaloun Atlanta ondenīns.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Bisau Gvėniejė

**Bisau Gvėniejė** ī valstībė Vakarū Afrėkuo. Robežiounas so Senegalo, Gvėniejė, tepuopgė ana ėš vakarū skaloun Atlanta ondenīns. Suostėnė Bisau miests ī.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Botsvana

**Botsvana** īr valstībė Pėitū Afrėkuo. Robežioujas so PAR, Namibėjė, Zėmbabvė ė Zambėjė.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Mesopotamėjė

thumb|Artėmūjū Ritū „Derlingasis posmėnulis“
**Mesopotamėjė** (arba **Tarpopis**; ėš graikū r. *Μεσοποταμία*, senuoves persū *Miyanrudan* – tarpopis, arba aramiejū *Beth-Nahrin* – dvė opes) - regijuons pėitvakariū Azijuo aplinkou Tėgra ė Eufrata opes dabartinie pėitrītiū Anatuolijuo (Turkijuo), Sirijuo ė Irakė.

Mesopotamėjė īr seniausis opėnės, drėkėnamuoses žemdėrbīstes civilizacinis regijuons, vėina ėš galėmū rašta atsiradėma vėitū.

## Padietes

Šiaurie Mesopotamėjė prasīded nu Taura kalnū, vuo pėitūs sėik Persėjės īlonk. Ritūs Mesopotamėjė rėbuojas su Irana kalnās, vuo vakarūs' su Arabėjės dīkomo ė Sirėjes aukštikalniem.

## Istuorėjė
### Priešistuorėjė

Gīvenvėites Mesopotamijuo aptinkamas jau vėdorėniajamė paleolitė. Pėrmūjū prietėliū etnėnė prėklausuomībė nežėnuoma. Seniausė prietelē, katrus mėnavuo rašītėnē šaltėnē, bova šumerā - pėitūs ė akadā - šiaurie. Akadū kalba prėklausė semitū-kamitū ruodū grope, vuo šumerū ruoduos sāsajas su kėtuom ruoduom nier nustatītas.

### Unkstīvuojė istuorėjė

VI-V tūkst. pr. Kr. Mesopotamijuo gīvava trīs skirtingas koltūras:

* Hassuna perijuods (5800-5500) 
* Samaros perijuods (5600-5000) 
* Halafo perijuods (5500-4500) 

Mesopotamėjė bova apgīvendinta ė ožkariauta daugele senuoves civilizacijū, iskaitont šumerus, akadus, babėluoniečius, asėrus ė Persėjės imperėjė. Mesopotamėjė bova suvienīta ė ijējė i tū valstībiū sudieti:

# Šumerū – akadū imperėjė, 2300-2200 m. pr. m. e., suvienėjėms siejams su Sar(a)guono. 
# Pėrmuoji (Senuoji) Babėluoėjės karalīstė, 1800-1600 m. pr. m. e., suvienėjėms siejams su Hamurabio – žėmiausio Babėluona civilizacėjės valduovu 
# Asirėjės imperėjė, 700-612 m. pr. m. e., suvienėjėms siejams su Ašurbanipalo – žėmiausiu anuos valduov 
# Untruoji (Naujuoji) Babėluonėjės karalīstė / Kaldiejū Babėluons, 612-539 m. pr. m. e. Tū suvienėjėm gal' sietė su dvėjēes žėmiausēs tuos karalīstės valduovās Nabuchodonosaro I ė II. 

4-3 tūkst. rėbuos' atsirond miestā-valstībes: Nipūrs, Lagašos, Uroks ė kėtė.

Istuorėnē šaltėnē: Mesopotamėjės dontiraštē, Senāsis Testamėnts, graikū rašītuojē.

## Koltūra
Pagrindėnis Mesopotamėjės tautū koltūras pažinėma šaltėnis īr duntėraštio parašītė īvairiuos paskėrtėis relėgėnē, epėnē, puoetėnē, muokslėnē tekstā, valstībėnē duokomentā bei ėšlėkė̄i dailies kūrėnē. 

Mesopotamėjės archėtektūra diel nūlatėniu karū bova tvėrtuoviu archėtektūra. Sostėprintė vartā so sunkio portalo, kuoluonuom sotvėrtintė anū riemā ė bruonzėnės duris īr Babiluona ėšradėms. Ėš ten atkeliava ėr abėpos duru stuovėntis bruonzėnē liūtā. Mesopotamėjuo sokortas ė kėtas archėtektūras skvarmas. Tas īr buokštā, kupuolā, archėtektuonėnė arka ė skliautā.

## Apronga

Ėš išlėkusiū vaizdoujamuoje mena pavizdžiū matuos, ka vīrā nešiuojė ėlgas barzdas, ėlgus plaukus, perskėrtus per vėduri sklastīmo. Nešiuodav sijuon. Muotrėškū plaukā supintė i kasas, tuos sudietas aplinkou galv. Plati tonėka susegta unt kairiuoje petėis.

Kateguorėjė:Mesopotamėjė
Hamurabė kuodeksos

200px|thumb|right|Hamurabė kuodeksos 
thumb|200px
**Hamurabė kuodeksos**, **Hamurabė teisīns**, **Hamurabė istatimā** () īr Babėluona valduova Hamurabė teisės rinkinīs, vėins seniausiū svieta kuodeksū ė karto vėins geriausē ėšsėlaikiosiū Mesopotamėjės rašītėniu koltūras pamėnklu. Istatimā ožrašītė ont kūlė, katrou sodarė aplė 3000 eilotiu. Kuodeksos regoliava daugoma babėluonėitiu gīvenėma srėtiū. I 3 dalės soskėlės kūlis eksponoujams Luvra moziejou (Parīžios, Prancūzėjė)

## Nūruodas
 
* Teksts (onglėškā)

Kateguorėjė:Mesopotamėjė
Borkėna Fasos

**Burkina Fasos** aba **Borkėna Fasos** īr valstībė Vakarū Afrėkuo. Tor robežio so Malio, Nigerio, Benino, Togo, Gana ė Dramblė Kaula Kronto.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms

Borkėna Fasos admėnėstracėškā soskėrstīts i 13 regijuonu. Vuo anie ėšdalėntė i pruovėncėjės (anū ī – 45) ė savėvaldībės (301).

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Burundis

**Burundis** īr valstībė Centrėnė Afrėkuo. Robežioujas so Ruanda, Tanzanėjė, Kongo DR.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Čads

**Čads** ī valstībė Centrėnė Afrėkuo. Robežiounas so Lėbėjė, Sudano, CAR, Kamerūno, Nigerėjė, Nigerio.

Šalėis šiaurie ī Sacharas dīkīniu pluotā, katrėi pėitūs perēn i sausringas savanas. Pėitvakariu kompė telkša jau babaigons ėšsausietė Čada ežers.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Dromblė Kaula Kronts

**Dromblė Kaula Kronts** īr valstībė Vakarū Afrėkuo. Robežiounas so Liberėjė, Gvinėjė, Malio, Burkina Faso, Gana. Tēpuogė skalaun Atlanta ondenīns.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Džėbotis

**Džėbotis** īr valstībė Rītū Afrėkuo. Robežioujas so Eritrėjė, Etiopėjė, Suomalio, tēpuogi skalaun Rauduonuojė jūra.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Eritriejė

**Eritriejė** īr valstībė Rītū Afrėkuo. Robežioujas so Sodano, Etiopėjė, Džėbotiu, tēpuogi skalaun Rauduonuojė jūra.

Eritriejė īr vėina mažiausē ėšsėvīstiosiu valstībiu. Šali valda vėina partėjė, valdė sotelkta i prezidėnta ronkas īr. Nu pat 1993 metu šalėis vaduovs nesėkeit, alē prezidėnta, ale lēdamuosės valdiuos rėnkėmā nevīkst.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Gana

**Gana** īr valstībė Vakarū Afrėkuo. Robežioujas so Dramblė Kaula Kronto, Burkina Faso, Tuogo tēpuogi skalaun Atlanta ondenīns.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Gvėniejė

**Gvėniejė** ī valstībė Vakarū Afrėkuo. Robežioujas so Dramblė Kaula Kronto, Malio, Bisau Gvėniejė, Siera Leuonė, Senegalo, Liberėjė, tepuogė anā ėš vakarū skalaun Atlanta ondenīns.
kairėje|miniatiūra|Entre principal du palais du peuple conakry

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Gambėjė

**Gambėjė** īr valstībė Vakarū Afrėkuo. Robežiounas so Senegalo tepuogė skalaun Atlanta ondėnīns.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Kamerūns

**Kamerūns** īr valstībė Centrėnė Afrėkuo. Robežioujas so Nigerėjė, Čado, CAR, Kuongo, Gabuono, Ekvatuorė Gvinėjė, tēpuogi skalaun Atlanta ondenīns.

## Kalbas
Kamerūnė īr nauduonama 230 kalbū, ėš anū 55 Afra-azėjatėnės kalbas, 4 ubangėnes kalbas, 169 nigere-kuonga kalbas. Prancūzu ė onglū kalbas īr uofėcēlės kalbas, nas Kamerūns nū 1916 lėgė 1960 m. bova ožvaldīts Prancozėjės ė JK.

## Geuograpėjė
Kamerūna ėlgoms – 1232 km, pluotis – 719 km, pluots – 475 440 km², terėtuorėjės fuorma panašė i trėkompi. Dėdlis šmuots Kamerūna īr aukštomuo, katron aukštiausės tašks īr Kamerūna ognėkolnės (4040 m). 
### Klimats
Kamerūnė klimats dėdlē skėras terp regėjuonu. Klimats varėjoun nū posiaujėne lėgė sobekvatuorėne.

## Relėgėje
Kamerūnė ėšplėtės tikiejėma liousoms ė ėvairoms. Žmuonis tonkiausē īr krėkštiuonē - 70 pruoc. gīventuoju.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Kėnėjė

**Kėnėjė** žemaitėškā vadėnamas dvė valstībė īr:
*valstībė Azėjuo - Kėnėjės Liaudėis Respoblėka
*valstībė Afrėkuo - Kėnėjė
Amerėka

thumb|240px
**Amerėka** īr svieta dalis, esonti terp Ramiojė ė Atlanta ondenīnu. Sodarīta ėš Pėitū ė Šiaurės Amerėkas. Pluots - 42,5 mln. km². Gīventuoju īr daugiau nē 780 mln.

Kateguorėjė:Geuograpėjė
Hetitā

**Hetitā** - ėndaeuropėitiū tauta, katra gīven Mažuojuo Azėjuo.

## Hetitū valstībė

Mažuojuo Azėjuo žemė bova nederlinga, anuos pavėršios bova nusiets kalnagobres. No kalnūs bova gauso ruduos, vare ė gelėžėis. Tep pat statībėne akmens ė medienas. Tas skatėna vīstītė prekīb.

Apie 1800 m. pr. Kr. Mažuojuo Azėjuo sosėkūrė hetitū valstībė, katro sodarė mažas karalīstes. Anū valduovā prisėikdavė vėriausiajam hetitū karaliou, katras gīvena suostinie Chatošė.

XVII o. pr. Kr. karalios Muršilis I ožkariava Šiaurės Sirėjė, praplietė valstībes terituorėjė pėitūs. XIV-XIII o. pr. Kr. gīvava hetitū imperėjė, sėikus Egieje jūr vakarūs', Eufrata aukštopi ritūs, Vėdoržeme jūr ė Lėbana kalnus pėitūs. 1296 m. pr. Kr. Sirijuo, pri Kadeša susiriemė Motvale vadovaujama hetitū kariuomenė ė Ramze II vadovaujama egiptietiū kariuomenė. Abėdvė kariuomenes patīrė didėlius nuostuolius. 

Kovuos nosėlpos' Hetitū imperėjė 1200 m. pr. Kr. užpoulė laukėnės gėntīs (egiptietē anas vadėna jūrū tautuom). Toukart hetitū imperėjė suskėla i kelet mažū valstībieliū, pakrėka ė dar baiseu nusėlpa, dėltuo anū žemes užiemė Asirėjė. Žlogos hetitū valstībē, išnīka ė anū kalba. Hetitū valstībė ėgzistava nu XIX iki XII o. pr. Kr.

Hetitā pėrmėjē išmuoka līdītė gėlėž (II tūkst. pr. Kr. vėdurie), pėrmėjē sokūrė lėngv kovuos vežėm, pėrmėjē teismū praktikuo atskīrė tīčėn veikl nu netīčėnes, tep pat pėrmėjē pradiejė rašītė nuoseklius istuorinius metraščius.
Vielinės

thumb|240px|Vieliniu nakte
**Vielinės, Vėsū Šventū dėina, Ėlgės** īr mėrusiūju pagarbėnėma dėina, šventama lapkristė 1 dėina. Tou dėina žmuonės ēn i kapėnės ė oždeg žvakeles mėrosiem, tēp anūs paminavuodami.

Kateguorėjė:Žemaitiu švėntės
Joudgalvielė

thumb|200px|Joudgalvielės

**Joudgalvielė** aba ***joudgalvelė*** (, ) ī tuokis augals, muokslėškā prigolons nuotrelėniu augalū šeimā.

Aug pėivūs, laukūs, pakrūmies, medies, prī balu. ī liekvarstos – joudgalvieliu verdama erbata diel kakla skaudiejėma. Da tink nug krūtėnės sonkoma, krenkštėma.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Sanskrėts

**Sanskrėts** (savėvardis संस्कृत, saṁskṛta – 'dirbtėns, apdėrbts, sotvarkīts, poikos') - klasėkėnė Indėjės kalba, prėgolontė indėeuruopėitiu kalbū šeimā. Bova ė tonkē tebie nauduonama kāp lėtorgėnė indoėzma, bodėzma ė džainėzma kalba.

Tradėcėškā ėšskėramo do sanskrįta kalbas vīstėmasė gadīnė: Vėdu sanskrėts ė klasėkėnis sanskrits. Nuors vīkst dėskosėjės, a klasikinis sanskrįts tėkrā gėmė Vėdu kalbas pagrėndo.

Sanskrėta reikšme Indėjės koltūruo galam palīgėntė so luotīnu kalba krėkštiuonėškuo Euruopuo. Nuors abėdvė kalbė laikuomė mėrosiuom, bet vierėnēs, muokslėnēs tekstās ė gruožėnė literatūra ėšsėlaikė lėgė pat šiū dėinū.

## Kėlėms ė istuorėjė

Sanskrėta kalba prėklausa indėeuropėitiu kalbū šeimas indėarėju šakā. Mėslėjama, ka indėeuruopėitē i Indėjė atsėkraustė 1500-500 m. pr. Kr. gadīnie, sīkiom atsėnešdamė ė besėskvarmoujontė žuodėnė Vėdu tradėcėje. Anuos ožrašītas Vėdu kalbuo tėktās II o. pr. Kr.

Klasėkėnė sanskrėta kalba gėmė maždaug V o. pr. Kr. Tou čieso gīvenė̄s kalbėnins Panėnis sukūrė ėr aprašė sanskrėta kalbas gramatėka sopaprastindams ė išvalīdams nu kāp katrū senuobėniū skvarmu. Dėl anuo rēkšmės klasėkėnė sanskrėta kalba sīkēs da vadėnama Panėnė sanskrėto.

## Sanskrėta kalba ė tarptautėnis bendravėms

Nemažā sanskrėta kalbas žuodiū bova perjėmtė kāp katrū Euruopas kalbū da ė palėka terptautėnēs: avatars, arėjės, ašrams, bagavans, čakra, guru, mantra, svastėka, juoga.

## Sanskrėta ė žemaitiu kalbė

Kadongė ė sanskrita, ė žemaitiu ė lietoviu kalbas īr baisē senuobėnės, anūs īr daug panašiū ė gėmėningu žuodiu, katrėi tor vėinuoda aba panašė rēkšmė:

*lietovėškā: * Dievas davė dantis, Dievas duos duonos.*
*žemaitėškā: *Dievs davė dontis, Dievs dous dounas.*
*sanskritėškā: *Devas adāt datas, Devas dasyati dhanās.*

Kateguorėjė:Indėiranienu kalbas
Astros

thumb|210px|Astrā (''Aster'')

**Astros** () ī tuokė grėižžėidiu augalū šeimuos kvietka. Vėsom svietė īr par 500 astru rūšiu. Lietovuo astrā ī augėnami daržieliūs.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Kenėjė

**Kenėjė** īr valstībė Rītū Afrėkuo. Robežioujas so Etiopėjė, Suomalio, Sodano, Tanzanėjė, Uganda, tēpuogi skalaun Indėjės ondenīns.

Dėdliuojė dalės Kenėjės terituorėjės ožėmta savanas līgomuom, ale īr ė kalnoutu vėitu. Aukštiausis kalns šalie īr Kenėjė (5199 m), vagol katra šalės ė ožvadinta. Pėitvakariu šmuotė telkša komps Viktuorėjės ežera vuo šiaurie īr Turkanas ežers. 

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Atuoms

**Atuoms** (eš sen.gr. άτομοσ – nedaluoms) – mažiausė elektrėškā neotrali kemėne elementa dalalė, katra tor anuo keminės savībes. Atuoma dīdis īr aple 0,1 nanometra. Vienam kubėniami metrė telp aple 1030 atuomu.

Savuoka „atuoms“ da V a. pr. m. e. ivedė graiku piliosops Demokrits. Palē anuo teorėjė, visos materijals sosėded ėš ivairiū tipu smolkiu dalaliu, basiskėriantiu sava fuorma ė dīdiu, karu nabimanuom da labiau soskaidītė vei sonaikintė.

Atuoms bova laikuoms elementariausė materijala dalale lėgė pat 1897 m., kumet onglu fizėks Dž. Dž.Tompsons irodė ka egzistoun smolkesnės ož atuoma dalalės – elektruonā. Kemėjuo atuoms apėbriežiams kāp mažiausė **kemiškā nedaluoma** materijala dalalė. Kemėjā sodėtinga sėstema īr muolekolė. Tuo terpu fizėka smolkē nagrinie atuoma struktūra, muolekolė fizėkas muoksle – elementari sėstema.

## Atuoma sandora
Atuoms - mažiausė elementa dalalė, katruos spėndolīs svīruo nū 0,53 x 10-10 m. (ondenėlė) lėgė 2,7 x 10-10 m. (urana atuoma). Dėdliuojė atuoma masės dalis - 10 -14 - 10-15 m spėndolė kondoulī, katra sodara teigiamė pruotuonā ė neotralaus krūvė neutruonā, a aplėnkou kondouli skrend neigiama krūvė dalalės - alektruonā. 

Neotraliam atuomė pruotuonu skaitlios kondoulī īr līgos alektruonu skaitliou ė atėtink kemėnė elementa atuomėni nomeri. Atuomou netekos vėina a daugiau elektruonu, atuoms patamp teigiamo juono, kadongė krūvis diel dėdesnė protuona skaitliaus patamp teigiamo. Kumet prisėjongiamė papėlduomė alektruonā, atuoms vėrsta neigiamo juono. Tuo patėis kemėnė elementa atuomā, torėntīs skėrtėnga neutruonu skaitliu kondoulī vadėnamė izotuopās. Šiuo čieso žėnuomė 112 kemėniu elementu atuomā.

## Atuoma sodarontiu elementariuju dalaliu savībės

Kateguorėjė:Fizėka
Kateguorėjė:Kemėjė
Lėndrė

[thumb|260px|[Lėndrīns pri tvankėnė]] 

**Lėndrė** () īr varpėniu šėimuos žuolėnis augals. Aug ežerū, tvankiniū, pelkiu, mariu pakronties, sodara vėšlius sāžalīnus (lėndrīnus).

Augals būn 100–400 cm aukštoma. Žīd nug lėipas lėgė siejės. Jaunas lėndrės tink jiestė gīvoliams. Noganītė, nošėinauti lėndrīnā doud gera atuola. Kuotā tink stuogams dėrbtė, pīnėmou, lėndriu šaknis sotvirtėn dirva.

Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Ežers

thumb|240px|Ežers Lietovuo
[thumb|240px|[Riekīvas ežers]]

**Ežers** īr gomtėnis ondens sosėtelkėms žemės pavėršė luomuo. 

Ežerā vagol sava kėlėma skėrstomė:
* Ledīninē
* Tektuonėnē
* Opėnē
* Jūrėnē
* Karstėnē
* Volkanėnē
* Meteuorėtėnē
* Dėrbtėnē (tvenkėnē)

Zars vėsė Žemaitėjės ežerā īr ledīnėnės kilmies. Dėdliausė:

* Plateliu ežers
* Mastis
* Plėnkšiu ežers
* Lūksts
* Paršežeris
* Tausals
* Bėržolis
* Riekīvas ežers
Šonmietrė

thumb|220px|Šonmietrė
***Šonmietrė** () ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī nuotrelėniu augalū šeimuos.

Lietovuo (kap ė Žemaitėjuo) īr 2 rūšė:
* Krūmėnė šonmietrė
* Vaistėnė šonmietrė

thumb|left|210px

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Dėdlīsis varnaliežos

thumb|200px|Dėdlīsis varnaliežos

**Dėdlīsis varnaliežos** () īr vėina ėš varnalieža rūšiu. Aug vėsuokiūs pakrūmiūs, palē kelius, griuoviūs. Žėidā so kėbēs. Nug kėtū varnaliežu skėras sava dėdlomo, dėdlēs lapās.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Joudalksnis

260px|thumb|Joudalksnis alksnis (''Alnus glutinosa'') 

**Joudalksnis** (, , šalėp Jorbarka da saka ***joudelksnis***) īr beržėniu šeimuos medis. Ožaug lėgė 35 m. Žīda balondė miesnesie. Paskom sobrondėn žirgėnus. 

Aug palē opės, ežerus, šlapiūs vėitūs.

thumb|250px|left|Joudalksnė žirgėnā

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Medē
Rūgtis dėrvėnis

thumb|200px|Rūgtis dėrvėnis
**Rūgtis dėrvėnis** () ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī rūgtėniu augalū šeimuos. Tasā augals aug pėivūs, palē opis. Pėktžuolė.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Karklalis

thumb|240px|Karklalē
**Karklalis** aba ***pliuoksos*** () īr palemuonėniu šeimuos kvietka, tonkē augėnama šalėp nomū, žuolėninkūs.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Amazuonėjė

thumb|240px|Kaimalis Amazonėjuo
**Amazuonėjė** (, ) īr Pėitū Amerėkas gamtėnis regėjuons, katros īr ėšsėdiestės Brazilėjės, Perū, Venesoelas, Ekvaduora, Bolivėjės, Kolumbėjės terėtorėjėsė. Da tēpuogi neretā prėskėriams ė Gvianas regėjuons. Pluots aple 7 mln. km².

Amazuonėjē īr būdėnga pluokšta līgoma, ėšvaguota daugībės ondėnėgu opiu. Klimats vėsumet karšts ė šlapės. Zars vėsa terėtuorėjė deng tonkūs, naėžengamė mėškā (vadėnama selva), katrūs gīven daugībė ivairiū gīvūnu.

Amazuonėjė īr nuognē svarbos kuomponents svieta klėmata cėrkolēlėjuo.

Kateguorėjė:Pėitū Amerėka
Kuomorā

**Kuomorā** īr valstībė Rītū Afrėkuo. Ėšsėdiestios 3 saluosė Indėjės ondenīnė.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Kateguorėjė:Salas
Kuongs

**Kuongs** ī valstībė Cėntrėnė Afrėkuo. Robėžioujas so Kuonga DR, CAR, Gabuono, Kamerūno, Anguola; tepuogė ana vakarūs skalaun Atlanta ondenīns.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Kuonga Demuokratėnė Respoblėka

**Kuonga Demuokratinė Respoblėka** īr valstībė Cėntrėnė Afrėkuo. Robėžioujas so Kuongo, CAR, Sodano, Uganda, Anguola, Ruanda, Burundiu, Zambėjė; tēpuogi skalaun Atlanta ondenīns.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Lesuots

**Lesuots** īr valstībė Pėitū Afrėkuo. Robėžioujas tėktās so PAR.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Liberėjė

**Liberėjė** īr valstībė Vakarū Afrėkuo. Robėžioujas so Siera Leonė, Gvinėjė, Dramblė Kaula Kronto; tēpuogi skalaun Atlanta ondenīns.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Žičkā

**Žičkā** īr specēlūs neėšblonkantīs siūlā, skėrtė lininiū audėniū paroušā. Žemaitėjuo jau nū XVIII o. audamos žičkėnės skaras, žiorstā, ronkšloustē, staltėisės.

Kateguorėjė:Etnuograpėjė