Puortogalėjė

**Portugalėjė** (), oficēlē **Portugalėjės Respoblėka** () īr pėitvakariu Euruopas valstībė. Ona tor robežio tik so Ispanėjė, kėtas anuos robežiaus skalaun Atlonta ondėnīns. Portugalėjė īr labiausē nu Lietovuos nutuolos Euruopas valstībė. Prigol ES ė NATO.

## Istuorėjė
Skaituoma, ka šalėis terituorėjuo žmuonis gīvena da prīšistuorėnēs čiesās. Seniausė artefaktā prigol šešta tūkstontmeti pr. Kr. Pėrmamė tūkstontmetie pr. Kr. i nūdėinas Puortogalėjė atsėkraustė keltu ėr iberu tautas, II o. pr. Kr. regijuona pradiejė kontruolioutė ruomienā, V-VIII omžiuo - germanu ė alanu gėntīs. VIII o. ėšsėveržė mosolmuonā, ale islama vėišpatīstė ėšstūmė krėkštiuonėška Rekonkista. Krėkštiuonē galotėnā Puortogalėjė atsėjiemė pu Fara ožjiemėma 1238-1249 m. Tas čiesos īr skaituoms nūdėinas Puortogalėjės skvarmavėmuosė pradžė - nug Leuona karalėjės grafīstė IX o. lėgė sovereniuos šalėis (karalīstės) 1143 m., pu Zamuoras sotarėma.

Portugalėjė lėgė XV-XVI omžiaus bova paprasta valstībė, ale tas omžēs pavėrta i dėdlē magtīnga jūrėnė valstībė. Vieliau sekė nuosmokis. Portugalā sava tortus prarada daugiausē XVIII-XIX omžiū sandūruo, tam daug itakas toriejė 1755 m. žemės kostiejėms, sunaikėnės suostėnė Lisabuona, uokopacėjė Napuoleuona vainū čieso ė dėdliausės kuoluonėjės Brazilėjes liousoma paskelbėms 1822 m. 1910 m. revoliucėjė panaikėna šalie muonarkėjė. Vieliau sekė zars šešė represėnė rėžėma dešimtmetē. 1974 m. pradietas dėdlės demuokratėnės refuormas pu katrū suteikts liousoms vėsuom Afrėkuo torietom koluonėjuom. 1986 m. Portugalėjė prisėjong pri Euruopas Sājungas bendrėjės.

## Geuograpėjė
Portugalėjuo īr vakariausis žemīnėnės Euruopas poškis – Ouluos kīšolīs. Šalės ožjem šėštadali Pirienu posėsalė, vuo kaimīnīstie esontė Ispanėjė ožjem lėkosi šmuota. Ėš pėitū ė vakarū šalėis krontus skalaun Atlonta ondėnīns. Tamė ondėnīnė īr Portugalėjē prigolontės Azuoru salas ė Madėiras salas. Azuoru saluosė īr aukštiausė veršokalnė šalie - Pika kalns.

Ėlgiausės opės - Douro (Portugalėjuo 320 km, bendrs ėlgoms 895 km), Tejo (Portugalėjuo 280 km, bendrs ėlgoms 1007 km.)

## Akuonuomėka
Tonkē prekiaun so ES šalėm - 2015 m. doumenėm, 72,8 % ekspuorta ėš Portugalėjės ēn i ES šalis, vuo 76,5 % impuorta - tēpuogė per ES šalis.

Dėdliausi BVP šmuota padėrb paslaugū sektuorios (78,1 %). Pramuonė sodara 19,7 % BVP, vuo žemės ūkis - 2,2 %.

Nu XX o. dešimtuojė dešimtmetė veikē vīsta atsėnaujėnontė energetėka. 2023 m. šalės daugiau kāp do trečdalio vėsas elektras energėjės pasėdėrba ėš atsėnaujėnontiu energėjės šalteniu, ėš katrū dėdliausė šmuotā - hidroenergėjė (mažne 30 %), viejė energėjė (mažne 27 %) ė saulės elektrėnės (11 %).

## Žmuonis
2021 m. groudė 31 d. šalie gīvena 10,4 mln. gīvėntuoju. Vėdotėnė gīvenėma trokmie - 82,47 m. Šalės īr pakankamā huomuogenėška - 95 % gīvėntuoju sodara etnėnē portugalā. Tēpuogė gīven nemažā brazilu. 67 % šalėis gīvėntuoju gīvėn miestūs. Raštėngoms īr prigavės 99,62 %.

Glabna viera - Ruomas katalėku (80,2 %), liuosamanē 14%, pruotestantā ė kėtė krėkštiuonē - 4,6%.
## Adminėstracėnis soskėrstīms
Portugalėjė soskėrstīta i 18 apīgardu ė do autonomėnio regijuono (Azuorā ė Madėira) īr.

### Dėdliausė miestā

## Puolitėka
Valdīma skvarma - posiau prezidėntinė respoblėka. Ana šalie īr isėgaliejosė nu pat 1976 m., kumet šalės ratifėkava demuokratėnė konstitucėjė.
## Šaltenē

## Nūruodas

* Gėds aple Puortogalėjė Onglu, puortogalu, ispanu ė prancūzu kalbuom
* 535 Portugalėjės žemielapiu (140 miestu)
* Portugalia.org - Portugalėjes vaizdā
* Weather forecast

Kateguorėjė:Euruopas valstībės