open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kėpros

**Kėpros** – valstībė ė sala Vėdoržemė jūruo. Saluo gīven daugomuo grākā, bet nug XX o. vėdorė šiauėnė saluos posė īr ožėmė̄ torkā ėr ikūrė svietė platiau naprėpažinta Šiaurės Kėpra Torku valstībė.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

## Admėnėstracėnis soskėrstīms

Kėpros soskėrstīts ė šešias apskrėtis, katru pavadėnėmā sotamp so apskrėtiu centru pavadėnėmās:
# Kirėnėjė (*Kīrenia*)
# Nėkosėjė (*Nicosia*)
# Famagosta (*Famagusta*)
# Larnaka (*Larnaca*)
# Limasuolis (*Limassol*)
# Papuosos (*Paphos*)

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Kateguorėjė:Kėpros
Grozėjė

thumb|250px|right
**Grozėjė**, da vadėnama **Sakartvelo** īr valstībė Euruopas ė Azėjės robežiuo, Ožkaukazie. Robežiounas so Rosėjė, Armienėjė, Azėrbaidžiano ė Torkėjė.

Grozėjė sėik integracėjės ī ES ė NATO.

## Istuorėjė
Grozėjuo žmuonis gīvena nū vėdorėnė paleuolėta. VI o. pr. Kr. sosėkūrė vakarū Grozėjės valstībė Kuolkėdė, vuo IV o. pr. Kr. Grozėjės rītūs - Iberėjė. Pū ton, šali ožkariava asėrā, Aleksandros Dėdlīsės. Da 327 m. krėkštiuonībė paskelbta valstībėnė Grozėjės viera. 

X o. pabėnguo Grozėjė bova sovėinīta, prasediejė vadėnams "Grozėjės auksa omžios". Pū ton ėlga čiesa Grozėjė prigolė Osmanu Imperėjē, pū ton Persėjē ė Rosėjē.

Pū Spalė revoliucėjės Rosėjuo Grozėjė paskelbė naprīgolnoma 1918 m. gegožė 26 d., bat anou 1921 m. ožpoulė Rauduonuojė armėjė ė pajūngė jiega pri SSRS.

XX o. devīnta dešimtmetė pabėnguo Grozėjuo sosėskvarmava liuosoma kostiejėms, diukuo da 1991 m. balondė 9 d. Grozėjė ontruojė lėika pasėskelbė esontė liuosa.

Abkazėjuo ė Pėitū Osetėjuo prasėdiejė atsėskīrėma ė liuosoma nūg Grozėjės kostiejėms. Separatėstam pagelbiejė Rosėjė gėnklās. Rosėjė daug lėiko kaltėna Grozėjė, ka anā prigolontiam Pankėsė slienie īr čečienu kuovuotuojē, katrėi kariaun ož Čečienėjės liousoma nūg Rosėjės.

2003 m. Grozėjės prezidėnta Eduarda Ševarnadzė par "Ruožiu revoliucėjė" nuvertė jaunė, pruogresīvūs provakarėitėškė līderē. 2004 m. sausė mienesie prezidėnto bova ėšrīnkts Mėkails Saakašvėlis, katros bova ožbėngės muokslus JAV. Grozėjuo prasėdiejė muodernėzacėjė, bova atliousėnta akanuomėka, refuormas ženklē somažėna korupcėjė šalie. 

2008 m. sostėpriejė kuova so Pėitū Osetėjės separatėstās. Rogpjūtė 8 d. Grozėjė isėveržė i Osetėjė, katra tujaus puol gīniuotė Rosėjė. Prasėdiejė Pėitū Osetėjės vaina. Abkazėjuo ė Pėitū Osetėjuo īr palėkės išaldīts kuonflėkts.

## Geuograpėjė ė klimats

Geuograpėškā Grozėjė īr Azėjės šalės, bat koltūrėškā priskėrama Euruopā. Grozėjės kraštuovaizdis īr nalīgos, 2/3 terituorėjės ožjem kalnā.

Dėdliausė miestā (2004 m. sausė 1 d.):
* Tbėlėsis (1,07 mln. gīv.)
* Kotaisis (183,3 tūkst. gīv.)
* Batomis (116,9 tūkst. gīv.)
* Rostavis (114,7 tūkst. gīv.)
* Sokomis (92,3 tūkst. gīv.) (Abkazėjuo)
* Zogdėdis (67,9 tūkst. gīv.)
* Guoris (48,8 tūkst. gīv.)
* Puotis (46,6 tūkst. gīv.)

## Admėnėstracėnis skėrstīms
Grozėjė soskėrstīta ī 9 regijuonus, katrūs sodara 70 pruovėncėju, 2 autuonuomėnės respoblėkas: Abkazėjė ė Adžarėjė ė vėina autuonuomėnė respoblėka - Pėitū Osetėjė. Abkazėjė ė Pėitū Osetėjė praktėškā Grozėjės nier valduomas.

## Akuonuomėka
Grozėjės akuonuomėka īr vėina liousiausio vėsam regėjuonė. Īr aukšts akuonuomėnė liousoma indeksa rezultats. Akuonuomėkuo vīraun torėzmos, kemėjės, maista pramuonė. Grētā vīkduoma akuonuomėnės refuormas, katrū pamatėnis tėkslos padėrbtė Grozėjė vėina ėš liousiausiū svieta akuonuomėku īr. Tas trauk ožrobežė investėcėjės.

## Nūruodas
* Infuormacėjė aple Grozėjė (onglu kalba, vuokītiu kalba, rosu kalba ė grozėnu kalba).

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Indonezėjė

**Indonezėjė** aba **Induonezėjė** īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo. Apėm dėdli Malaju salīna, katros ėšsėdiestės terp Indėjės ėr Ramiuojė ondėnīna. Dėdliausės salas: Borneo, Java, Somatra, Solavėsis, Balis, Naujuoji Gvinėjė (vakarinis šmuotsž), Molokā.

## Istuorėjė
Nūg XV o. ėšplėta islams. 1487 m. saluos ėšsilāpėno puortogals Bartolomiejos Diasos ė salas 100 metu valdė Puortogalėjė, vuo nūg 1600 m. – Nīderlandā. II Svieta vainuos gadīnie salas uokopava Japuonėjė. Naprigolmībė paskelbta 1945 m. Dėktatuorios Suharts valdė nūg 1965 m. lėgė 1998 m. 2002 m. nūg Induonezėjės atsėskīrė Rītu Timuors.

## Geuograpėjė
### Adminėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra

## Akuonuomėka

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė

## Nūruodas

## Galerėjė

File:Museum Nasional Indonesia.jpg|Šalėis muziejos Džakartas cėntrė
File:Monumen nasional jakarta.jpg|Naciuonalėnis pamėnklos
File:Jakarta Skyline Part 2.jpg|Wisma 46, Indonesia's tallest office building, located in the middle of Jakarta skyscraper.
File:Central Jakarta.JPG|Glabna aveniu Džakartas cėntrė
File:Gambir Station Platform.jpg|Traukėnīs Džakartuo
File:BungKarno-indonoob.JPG|Bung Karno stadijuons, katramė telp 100 000 veizietuoju
File:Indonesia 2002 CIA map.png|Indonezėjės žemielapis
File:Indonesia, administrative divisions - en - monochrome.svg|Provinces of Indonesia
File:Jalan malioboro - Jogjakarta.JPG|Malioboro, the most famous street in Yogyakarta city
Image:transjogja.jpg|Trans Jogja Bus. A bus rapid transit system in Yogyakarta city
File:SOTO FOOD.jpg|Indonezėjės jiedė pavīzdē *Soto Ayam* (chicken soup), *sate kerang* (shellfish kebabs), *telor pindang* (preserved eggs), *perkedel* (fritter), and *es teh manis* (sweet iced tea)
File:Indonesian Army infantryman participating in the GPOI.jpg|An Indonesian Army infantryman participating in the U.N.'s Global Peacekeeping Operation Initiative

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Chuck Norris

thumb|Čēks gaun apduovanuojėma
**Karluosos Riejos Čēks Nuorėsos** (**Carlos Ray "Chuck" Norris**; g. 1940 m. kuova 10 d.) īr JAV aktuorios ėr kovuos menu meistros. Ons geriausē žėnuoms kāp Kuordelės Vuolkeris fėlme .

## Fėlmuograpėjė

* The Wrecking Crew (1969)
* Way of the Dragon (1972)
* The Student Teachers (1973)
* Slaughter in San Francisco (1974)
* The Warrior Within (1976) (dokumentinis)
* Bruce Lee, the Legend (1977) (dokumentinis)
* Breaker! Breaker! (1977)
* Good Guys Wear Black (1978)
* A Force of One (1979)
* The Octagon (1980)
* An Eye for an Eye (1981)
* Silent Rage (1982)
* Forced Vengeance (1982)
* Lone Wolf McQuade (1983)
* Missing in Action (1984)
* Missing in Action 2: The Beginning (1985)
* Code of Silence (1985)
* Invasion U.S.A. (1985)
* The Delta Force (1986)
* The Karate Kommandos (1986), animuotas šou vaikams.
* Braddock: Missing in Action III (1988)
* Hero and the Terror (1988)
* Delta Force 2: The Colombian Connection (1990)
* The Hitman (1991)
* Sidekicks (1992)
* Hellbound (1994)
* Top Dog (1995)
* Forest Warrior (1996)
* The President's Man (2000)
* The President's Man 2: A Line in the Sand (2002)
* Bells of Innocence (2003)
* Dodgeball: A True Underdog Story (2004)
* The Cutter (2005)

Kateguorėjė:JAV aktuorē
Popalė

thumb|240px|Popaliu kēsos

**Popalė** () ī tuokė daržuovė, katra muokslėškā prigol prī brondėniu augalū šėimuos. Vasaras pabonguo ožaugėn brondis, katrū vėdou īr sieklas, nauduonamas kap jiedis.

Ėš popaliu sieklu taisa zopės, mėšrainės, verd kap garnīra.

Popalės kėlėma nug Amerėkas ī, Lietovuo anas bavēk ėšstūmė čiuonās onkstiau platē augintas popas.


File:Phaseolus_vulgaris_MHNT.BOT.2016.24.73.jpg|
File:Tuinboon_zaden_in_peul.jpg|
File:Phaseolus vulgaris white beans, witte boon.jpg|
File:Black Turtle Bean.jpg|
File:Kidney beans.jpg|


Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Daržuovės
Jongtėnē Arabu Emīratā

**Jongtėnē Arabu Emīratā** **(JAE)** īr valstībė Vakarū Azėjuo, Arabėjės posiasali, pri Persu ilonkas. Tor robežio so Omano, Saudo Arabėjė ė Kataro.

Emīratu pėlėitē sodara tėk mizernus 11,6 % vėsū šalie gīvenontiu gīvėntuoju. Daug migrantu īr atvīkė ėš Pėitū Azėjės. Oficēlė viera šalie - islams, vuo oficēlė kalba - arabu. Šalės tor šeštus palē dėdoma naptas ešteklius ė septīntus palē dėdoma gomtėniu doju ėšteklius.

JAE īr JT, Arabu līgas, Islama bendradarbiavėma organėzacėjės, OPEC, Neprisėjongėma kostiejėma, Svieta prekības organėzacėjės ė Persėjės ilonkas bendradarbiavėma tarības narie.

## Istuorėjė
Besėremont arkeoluogėnēs atradėmās, mėslėjama, ka žmuonis šalėis terituorėjuo gīvea da prīš 130 000 metu.

Muodernė valstībe sosėskvarmava vēkont koluonėjėnē britu puolitėkā XIX omžiou. Ligė koluonėzacėjės emīratu žemės prigolė istuorėniam Omanou. Anou liuob valdītė Omana dinastėjės. Islams žemies ėšplėta VII o.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms

Šalės skėrstuoma i 7 emīratos. Anėi īr Abu Dabis, Dubajos, Šardža, Adžmans, Um el Kaivains, Ras al Kaims, Fudžeiros. Suostėniu pavadėnėmā sotamp so kuožna Emīrata.

## Šaltėnē

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Kovėits

**Kovėits** īr valstībė Vakarū Azėjuo, Arabėjės posēsalie, prī Persu īlonkas. Robėžioujas so Saudo Arabėjė ėr Irako.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
### Admėnėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra

## Akanuomėka
Šalės tor gausē naptas, anou ėšgaun ė pardoud. Īr baguota palē BVP tėnkontė žmuogou.

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė

## Nūruodas

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Lauosos

**Laosos** īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo, Indokėnėjės posiasali. Robėžioujas so Tailando, Kėnėjė, Vietnamo, Kambuodža ė Mianmaro.

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Lėbans

**Lėbans** vuo **Libans** īr valstībė Vakarū Azėjuo, pri Vėdoržemė jūruos. Robėžioujas so Sėrėjė ė Izraelio.

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Malaizėjė

**Malaizėjė** īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo, pri Pėitū Kėnėjės jūras. Apėm Malakas posiasali ė šiaurėnė Borneo saluos dali. Tor robežio so Tailando, Indonezėjė ė Bruniejom. Magtīngiausis šalie īr sultuons. Sultuona puosts nie paveldėms, ale renkams. Vīkduomuojė valdė īr vīriausībė, anai vaduovaun ministros pėrmėninks. 

Šalėis kvietka īr skaituoma orkidiejė.

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Maldīvā

**Maldīvā** īr valstībė Pėitū Azėjuo, salīnė Indėjės ondėnīnė. Daugoms salū īr dėdli kuoeralėnē atuolā. Pagrėndinė sala īr Malės atuolė.

## Akuonuomėka
Dėdlē gerā dėrb torėzma speruo. Glabnuojė akuonuomėkas šaka būtentās ėr īr torėzmos.

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Biesos

**Biesos** o **veln's** īr puožemė dūšė, peklas valduovs, bluogė isėkūnėjims. 

Senuobės baltū vieruo ons bova žemės luobiu sauguotous, pelkiu, nabašnėku svieta dievs. Biesos bova Perkūna neprietelės, ė Perkūns vėsumet nuoriedava ožmoštė biesa. 

Krėkštiuonībie biesos īr laikoms pėktaja dūšia, ons gīven pekluo i ved žmuonis ė noudemes. Vaizdoujams jouds, so ragās, gīvolė (tonkiausē uožė) galva, so kanuopam, oudega.

Kateguorėjė:Viera
Katars

**Katars** īr valstībė Vakarū Azėjuo, Katara posiasalie, šalėp Persu ilonkas. Robėžiounas so Saudo Arabėjė.

## Akanuomėka
*Pagrindinis straipsnis: [[Kataro ekonomika]]*

Akanuomėkas pagrīnds naptas ėšgavėms ė pardėrbėms. Skatėnamė torėzmos, teknuologėjū plietra, žemės ūkės ė žvejība. Katarė dėdlē daug dėrb prieteliū ėš ožsėinē šaliū. 

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Veln's

**Veln’s** ī pėkta dūšė (biesos) baltam. Senuobie Veln’s būktās bovė̄s nabašninku dievo (šaukts Velėno, Veliuonio), bet ožiejus krėkštiuonībē prilīgints žīdu Šetuonuo.

Veln’s dėdlē mėnavuojams žemaitiu pasakūs, sakmies. Paprastā ons būktās ėšruod kap puonātis, vuokītoks, ale tėktās so kanuopom, ragalēs aba oudegėkė. Žmuogos Velni sositink kortās medie, prī balu, melnīčiu, tonkiausē nakti. Veln’s tonkē žmuogou prižad kamė pagelbietė (īpatingā – praluobtė), ale žmuogos tora anam ož tā pažadietė sava dūšė.

Palē tatuosaka, Veln’s dėdliausē bėjas Perkūna, ba ons (kap dongėškas švėisas tījūns) Velni moš. Da ons pabieg kap ožgīst gaidīs, atstuoj mošams šermokšlė lazda. Žmuonis vierėj, ka Veln’s gal kon tās apsiestė – tūmet so apsiestu žmuogom nēn sosiruokautė, ans keistā elgas, vaipas.

Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Perkūns

**Perkūns** (teipuogi dondolis, dodotis, dievātis) īr vėins svarbiausiu senuobės baltu vieros dievū. Ons īr gamtuos stikėju valduovs, vald žaibus, lėitu. Perkūns baudžė bluogus žmuones, kovuo so bieso.

Kateguorėjė:Baltu dievā
Gabėjė

**Gabėjė** īr ognės dėivė baltu vieruo. Ana gluobuo nomū žėdėni, šėima, valdė ogne.

Kateguorėjė:Baltu dievā
Kauna LSU-Baltai

**Kauna „LSU-Baltai“** - ontros palē magtīngoma Kauna miesta krepšėnė klobs, katras dalīvaun LKL varžībuos'. Kuomanda ikorta 2007 m. nustuojos egzistoutė ėlgametē LKL ekėpā Kauna „Atletou“.

## Kuomandas sudietes [[2007]]-2008 m.
*  Pranas Skurdauskas
*  Ernestas Ežerskis
*  Paulius Beliavičius
*  Donatas Motiejūnas
*  Egidijus Dimša
*  Paulius Kleiza
*  Tautvydas Barštys
*  Tomas Rinkevičius
*  Darius Gvezdauskas
*  Vygantas Metelica

* Vīr. treneris:  Darius Dikčius
* Fizėne pasirengėma treneris:  Vitalijus Nikiforovas
* Trenere asistėnts:  Donatas Velička

## Nūruodas
*LSU-Baltai



Kateguorėjė:LKL komandas
Liankūra salas

thumb|240px|Liankūra salas
**Liankūra uolas** (; kuor. **Dokdo salas**, 독도, 獨島 ; jap. **Takešima**, 竹島 ) īr salū gropalė Japuonėjės jūruo. Anuos prėklausa Pėitū Kuorėjē, nū teipuogi i anas pretenduo ė Japuonėjė. Pluots 18,7 km². Sodara Vakarėnė (jap. *Nishi-jima*; kor. *Seodo*), Rītėnė (jap. *Higashi-jima*; kor. *Dongdo*) salas ė daug mizernu salaliu.

Kateguorėjė:Salas
Kateguorėjė:Japuonėjės geuograpėjė
Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejė
Mianmars

thumb|

**Mianmars** īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo, pri Bengalėjės ėlonkas ė Andamanu jūras. Robežiojas so Tailando, Banglodešo, Indėjė, Kėnėjė ė Laoso.

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Nerės

**Nerės** aba **Vėlėjė** (, ) īr opės Godėjuo ė Lietovuo; dėliausis Nemona ėntaks ė ontra vagol dėdloma opė Lietovuo. Prasėded Godėjės aukšomūs ė tek ī rītus. Pratek dvė Lietovuos sostėnė - Vėlnio ėr Kernavė. Ītek ī Nemona Kaunė. 

Dėdliausė ėntokā: Švėntuojė, Žėimena, Vuokė, Vėlnalė, Mosie, Ašmena.

Prī Nerėis īr šėtėi miestā: Vėlėjka, Vėlnios, Juonava, Kauns.

Nerės nū sena bova svarbė lietoviu opės. Prī anuos kūries suostėnės, bova alkas, auga šventė ōžoulā.

thumb|left|240px|Vėlėjė Baltarosėjuo

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Kateguorėjė:Baltarosėjė
Kambuodža

**Kambuodža** īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo, Indokėnėjės posiasali, pri Siama ėlonkos. Robėžioujas so Tailando, Laoso ė Vietnamo.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Pakėstans

**Pakėstans** vuo **Pakistans** īr valstībė Pėitū Azėjuo, pri Arabėjės jūras. Tor robežio so Indėjė, Kėnėjė, Afganėstano ė Irano.

Pakėstans tonkē galounas so klėmata mainīmuosė padėrbėnēs. 2015 m. karštė bonga Pakėstanė pražodė aple 2000 žmuoniū.

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Rītū Timuors

**Rītū Timuors** īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo, Timuora saluos rītėnė dalī. Robežioujas so Indonėzėjė. Rītū Timuors palėka liuosos tėktās 2002 metās kūmet ėškuovuoja liuosoma nū Indonezėjės.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Sauda Arabėjė

thumb|
**Saudo Arabėjė** īr valstībė Vakarū Azėjuo, Arabėjės posiasalī. Robežioujas so Jemeno, Omano, JAE, Kataro, Juordanėjė, Kovėito ė Irako. 

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Smertės

right
**Smertės** īr kuožna uorganėzma fėzėnė egzėstavėma gals. Smertės gal iviktė diel vėdėniu prižastiū (uorganėzma funkcėju sotrikims, sosėnešiuojėms ė t.t.) ė diel ėšuoriniu prīžastiū (nožodīms, nelaimėngs notėkėms, savežodībė).

Kateguorėjė:Smertės
Kateguorėjė:Anatuomėjė
Singapūrs

**Singapūrs** īr valstībė Pėitītiu Azėjuo, mizeroj Singapūra saluo šalep Malaizėjės krontū.

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Sėrėjė

**Sėrėjė** īr valstībė Vakarū Azėjuo, pri Vėdrožemė jūras. Robežioujas so Lėbano, Torkėjė, Irako, Izraelio ė Juordanėjė.

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Omans

**Omans** īr valstībė Vakarū Azėjuo, Arabėjės posiasalī, pri Arabėjės jūras. Robežiojas so JAE, Saudo Arabėjė ė Jemeno.

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Nepals

**Nepals** īr valstībė Pėitū Azėjuo, Hėmalaju kalnūs. Robežiounas so Kėnėjė ė Indėjė.

## Akanuomėka
Nepals ī slabnuos akanuomėkas valstībė. Dėdlis šmuots Nepala žmuoniu i biednė.


Kathmandu-Durbar Square-08-Jagannath-Pratapamalla-2007-gje.jpg|Kathmandu
Budhanilkantha-Vishnu-38-Priester-2007-gje.jpg|Budhanilkantha
Bhaktapur-04-Tempel-2007-gje.jpg|Bhaktapur
Patan-Palastplatz-04-2007-gje.jpg|Patan
Lobuche to Gorak Shep-30-Yak-2007-gje.jpg|Yak
Mustang-Ghami to Tsarang-52-Tsarang La-Rueckblick-Gebetsfahnen-2015-gje.jpg|Mustang
Pokhara-Tansen-40-Terrassen-2013-gje.jpg|Rice
Prithvi Highway-02-Ueberholmanoever-2013-gje.jpg|Transport


Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Šri Lanka

**Šri Lanka** īr valstībė Pėitū Azėjuo, Šri Lankas saluo, katr īr i pėitus nū Indėjės, Indėjės ondenīnė.

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Tailands

**Tailands** īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo, pri Siama ėlonkas ė Andamanu jūras. Robežioujas so Mianmaro, Laoso, Kambuodža ė Malaizėjė.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
### Admėnėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė

## Nūruodas

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Torkėjė

**Torkėjė** (Torkėškā: Türkiye) īr valstībė Vakarū Euruopas, šalėp Vėdoržemė ė Jouduosės jūras. Robežiounas so Grozėjė, Armienėjė, Azrbaidžiano, Irano, Irako, Sėrėjė, Graikėjė ė Bulgarėjė.

## Geuograpėjė
97 % Torkėjės īr Azėjuo, vuo palėkė 3 pruoc. īr Euruopuo. Azėjėnės šalėis šmuots vadėnams Anatuolėjė.

## Galėrėjė

File:Anit Kabir (6526103103).jpg|
File:Aya sofya.jpg|
File:Kocatepe Mosque Ankara.jpg|
File:State Painting and Sculpture Museum of Ankara.jpg|
File:DolmabahceMainGate.JPG|
File:İzmir clock tower.jpg|
File:Pamukkale00.JPG|
File:Eskişehir-Aycan.jpg|
File:Antalya falezler.jpg|
File:Alanya.jpg|
File:Bluemosquefront.jpg|
File:Diyarbakir P1050751 20080427135832.JPG|


Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Torkmienėstans

**Torkmėnistans** o **Torkmienėjė** īr valstībė Vėdorė Azėjuo, pri Kaspėjės jūras. Robėžioujas so Irano, Ozbėkistano, Kazakstano ė Afganėstano.  

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
### Admėnėstracėnis soskėrstīms
Torkmienėstans ī centrėnes Azėjės valstībė.

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė

## Nūruodas

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Ozbėkistans

**Ozbėkistans** o **Ozbėkėjė** īr valstībė Vėdorė Azėjuo. Robėžioujas so Torkmėnistano, Kirkizėjė, Kazakstano, Tadžikistano ė Afganėstano.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

## Akanuomėka
Ozbėkstane dėdlē glabons īr medvėlnės ekspuorts.

thumb|800px|center|Xiva

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Tautgėnē

**Tautgėnē** () - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 112 prieteliu.
Pruotiūnā II

**Pruotiūnā II** () - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, rondas ož 2 km ī vakaros nu Daunuorėškes miestale. Pruotiūnūs II gīven vėins prietelės.
Sėdabrīnė I

**Sėdabrė̄ne I** () - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē.
Žagarės seniūnėjė

**Žagarės seniūnėjė** () īr Juonėškė rajuonė, pri Latvėjės robežiaus. Cėntros īr Žagarė.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Stongē – 415 gīv.
*Daukšē – 366 gīv.
*Žvelgātē – 305 gīv.
*Žiorē – 157 gīv.
*Maželē – 135 gīv.
*Veršē – 115 gīv.

### Kėtas suodnas

*Aleksandravs – 0 gīv.
*Banduorē – 61 gīv.
*Basiōlėškes – 0 gīv.
*Bėliūnā – 10 gīv.
*Brōžas – 51 gīv.
*Damelē – 50 gīv.
*Dėlbėnā – 30 gīv.
*Dėlbėnielē – 6 gīv.
*Duomėikē – 45 gīv.
*Gražātē – 55 gīv.
*Joškātē – 0 gīv.
*Katėlėškes – 15 gīv.
*Martīnėškē (suodas šmuots) – 2 gīv.
*Mėntātē – 97 gīv.
*Pabalē – 4 gīv.
*Petrātē – 53 gīv.
*Petrātielē – 0 gīv.
*Poikē – 5 gīv.
*Rōkoižē – 57 gīv.
*Šarūnā – 4 gīv.
*Švedlaukės – 31 gīv.
*Tōlnē – 2 gīv.
*Žadėikē – 10 gīv.
*Žagarėškē – 90 gīv.
*Žēmē – 4 gīv.
*Žōtē – 30 gīv.
Daukšē (Juonėškės)

**Daukšē** () - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 366 žmuonis.
Stongē

**Stongē** () - gīvenvėitė Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, ož 3 km i pėitrītiū šmuota nū Žagarės miestalė. 
 
## Istuorėjė
2001 metās Stongiū gīvenvėitie gīvena 415 žmuoniū.
Martīnėškē

**Martīnėškē** () - Juonėškė rajuonė, Žagares ė Gāžātiu seniūnėjuos, esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 62 žmuonis.
Dėlbėnā

**Dėlbėnā** () - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, ož 8 km i pėitvakariū šmuota nū Žagarės miestalė. 

## Istuorėjė
2001 metās Dėlbėnū gīvenvėitie gīvena 30 žmuoniū.
Tōlnē

**Tolnē** () - Juonėškė rajuonė, Žagares seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.
Queen

**Queen** (*[[onglu kalba|ongl.]]* karalienė) - legendėnė brėtu ruoka gropė.

Ona pradėjė sava karjėra 1971 metās.

## Narē

* Fredis Merkoris (tėkras vards Faroukh Bulsara) – vuokals, klavėšėnē ėnstromentā
* Brajans Haruolds Mėjos – gėtara
* Džuons Dīkuons – buosėnė gėtara
* Ruodžeris Tailuors – mošamėijė ėnstromentā

## DėskuograpėjėQueen

* II
* Attack
* Opera
* Races
* World
* Jazz
* Game
* Gordon
* Space
* Works
* Magic
* Miracle
* Innuendo
*

Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
1976

**1976** - īr Nakalamė̄jė metā, katrėi prasėded ketverga. 

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

## Nutėkėmā Lietovuo

* **[[Lėipas 14]]** d. – pasėmėrė Ontans Zabuliuonis, poets (g. 1911).

## Nutėkėmā svietė

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1980

**1976** - īr nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī. 

## Notėkėmā Žemaitėjuo

## Notėkėmā Lietovuo

* **[[Kuova 9]]** d. – gėmė Jolios Žėks, poets ėr pruozėninks.
* **[[Groudė 17]]** d. – mėrė Marios Katėlėškis (tėkros vards *Albinas Marius Vaitkus*), rašītuos (g. 1915 m.).

## Notėkėmā sviete

* Gegožė 4 d. pasėmėr Joguoslavėjės prezėdents Josips Bruoz Tėts.

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Esperanto

thumb|100px|Esperanto vieleva
**Esperanto** - labiausē ėšplėtos dėrbtėnė kalba, katra liousā ruokounas 100 000 - 2 mln. žmuoniū. Anou sokūrė puolėgluots Liodvėks Zamenhuofs.

* a, b, c (Esperanto-kalba)
* (Esperanto-kalba) (lietovėškā)
* Universala Esperanto-Asocio ekde 1908 
* ("China" "en internacia lingvo/Esperanto")
* 
* Esperantomuzeo Wien

Kateguorėjė:Dėrbtėnės kalbas
Lėnkātē

**Lėnkātē** () - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Miestalės īr seniūnaitėjės centrs. Vēk Lėnkātiū pagrėndėnė muokīkla, bėbliuotėka ė pašts (LT-84013).

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 462 žmuonis.
Kalnalis (Juonėškis)

**Kalnalis** () - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 451 prietelės.
Zėniūnā

**Zėniūnā** () - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 335 žmuonis.

## Istuorėjė
1949 m. Zėniūnā bova paskelbtė Zėniūnū valstiaus centro. Nū 1995 m. ivējė i Juonėškė seniūnėjės sodiejėma.
Jakėškē

**Jakėškē** () - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 211 žmuoniū.

## Dvars
Jakėškiū dvars istuorėniūs šalteniūs mėnavounams nū XVI o. pabėnguos. Lėgė šiū dėinū ėšlėka 1898 m. ėšbūdavoutė 17 kombariū rūmā.

## Nūruodas
* Jakėškiū dvara suodna
Žadvānē

**Žadvānē** () - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, ož 4 km i šiaurės vakarū šmuota nū Juonėške miestalė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 172 žmuonis.
Juonėškė seniūnėjė

**Juonėškė seniūnėjė** īr Juonėškė rajuona cėntrė. Cėntros īr Juonėškis.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Lėnkātē – 462 gīv.
*Kalnalės – 451 gīv.
*Zėniūnā – 335 gīv.
*Jakėškē – 211 gīv.
*Žadvānē – 172 gīv.
*Bertautē – 120 gīv.
*Mairuonē – 106 gīv.

### Kėtas suodas
*Daunuorātē – 5 gīv.
*Džiogē – 2 gīv.
*Ežēkē – 63 gīv.
*Ivanuvka – 3 gīv.
*Jaunēkē – 60 gīv.
*Krompē – 33 gīv.
*Mergiūnā – 18 gīv.
*Miesta Laukā – 0 gīv.
*Mėkuolātiūnā – 42 gīv.
*Padėrvuonē – 25 gīv.
*Pociūnā – 14 gīv.
*Pociūnelē – 7 gīv.
*Radėkē – 46 gīv.
*Sabatiūnā (suodas šmuots) – 0 gīv.
*Slepsnē – 0 gīv.
*Slēkē – 7 gīv.
*Smalē – 2 gīv.
*Šėmkūnā – 28 gīv.
*Šliopėškes (suodas šmuots) – 0 gīv.
*Šluostėkē (suodas šmuots) – 16 gīv.
*Valiūnā (suodas šmuots) – 0 gīv.
*Vītautē – 10 gīv.
Latvėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė

**Latvėjės nacionalėnė vīrū krepšėnė rinktėnė** - krepšėnė komanda, katra tarptautinies' varžībuos atstovaun Latvėjės valstībė. Latvėjės rinktėnė īr pėrmuoje Euruopas vīrū krepšėnė čempijuonata nugalietuoja. 1937 m. Latvijuo vīka ontrasis Euruopas čempijuonats. FIBA reitingė užjem 34 vėit.

## Laimiejėmā

### Euruopas čempijuonatūs

*Pėrma vėita - 1935 m.
*Ontra vėita - 1939 m.

## Pasėikėmā Euruopas krepšėnė čempijuonatūs

*2007 m. - 13 vėita
*2005 m. - 14 vėita
*2003 m. - 13 vėita
*2001 m. - 8 vėita
*1999 m. - nedalīvava
*1997 m. - 19 vėita
*1995 m. - nedalīvava
*1993 m. - 10 vėita
*1991 m. - 1940 m. - nedalīvava
*1939 m. - 2 vėita
*1937 m. - 6 vėita
*1935 m. - 1 vėita

## Sudietes [[2007]] m. [[Eurobasket 2007|Euruopas čempijuonatė]]

*Andris Biedrinis (Golden State „Warriors“)
*Janis Blūms (Neapuole „Eldo Basket“)
*Kristaps Janičenoks (Terama Siviglia Wear) 
*Sandis Valteris (Rīguos „ASK Rīga“)
*Raitis Grafs (Rīguos „ASK Rīga“)
*Gatis Jahovics (Rīguos „ASK Rīga“)
*Pavels Veselovs (Ventspėlė „BK Ventspils“)
*Aigars Vituols (Ventspėlė „BK Venstpils“)
*Uvis Helmanis (Ventspėle „BK Ventspils“)
*Kaspars Cipruss (Ventspėle „BK Ventspils“)
*Armans Škėle (Rīguos „Barons“)
*Raimonds Vaikulis (Rīguos „Barons“)
*Vīr treneris: Karlis Muižnieks (Rīguos „Barons“ vīr. treneris)
Šiauliū vīskopėjė

**Šiauliū vīskopėjė** - vėina iš šešiū Lietovuos vīskopiju, sudarīta 1997 m. Dabartinis Šiauliū vīskops īr Eugenėjos Bartulis.

## Vīskopėjės dekanatā

Vīskopėjē priklausa šėi dekanatā:

*Juonėške dekanats
*Kelmes dekanats
*Pakruoje dekanats
*Radvėlėškė dekanats
*Šiauliū dekanats

## Istuorėjė

Šiauliū vīskopėjė īkorta 1997 m. gegožė 28 d. puopėžiaus Juona Pauliaus II. Pėrmoujo Šiauliū vīskopo bova paskėrts Kauna konėgū seminarėjės rektuorios Eugenėjos Bartulis. Vīskopo uns bova konsekrouts Kauna arkikatedruo bazilikuo 1997 m. bėrželė 29 d. Vīskopėjē E. Bartulis vadovaun lig pat šiuol.

## Vīskopėjė

Apjem vės Šiauliū apskriti, anuo gīven aplė 266 tūkstontius krikštītū katalėkū. Vīskopėjė sudara 5 dekanatā, anūs īr 67 parapėjės, katras aptarnaun 50 konėgū.

Šiauliū vīskopijuo īr vėsamė svietė garsos Krīžiū kalns, isikūrė jėzuitā ė benediktinā, darbounas katalėkėškė pramauos ė šeimuos cėntrā. Šiauliūs dėrb dvė katalėkėškas muokīklās. Šiauliū vīskopėjės globiejė - Pana Marėjė.

## Nūruodas

* Vīskopėjės poslapis
Lietovuos Jaunėma Dėinas

**Lietovuos Jaunėma Dėinas** (**LJD**; ) - katalėkėšks rėnginīs skėrts Lietovuos jaunėmou. Paskutini karta vīk 2007 m. bėrželė 30 d. lėipas 1 d. Klaipėduo. Vīkst kas trejė metā.

## Lietovuos jaunėma dėinū istuorėjė

Pėrm kart LJD vīk 1997 m. Anuos bova skėrtas paminietė ė pasiruoštė Pasaule Jaunėma Dėinuom „Muokītojou, kor gīvėni? Ateiket ė pamatīset“, katruos pu mienėse vīk Parīžiou. Pėrmuoses Jaunėma Dėinas bova piligrimėnė keliuonė iš Vėlniaus Aušruos Vartū i Trakus. Pėrmuosiuos Jaunėma Dėinuos dalīvava kelė šimtā jaunū prietėliū.

2000 Jubiliejėnes metās vīka ontruoses Lietovuos Jaunėma Dėinas „Tarp Dongaus ė Žemes“. Anuos tris dėinas vīk Vėlniou. Anuos dalīvava aplė 5000 jaunū prietėliū iš vėsuos Lietovuos.

2004 m. lėipas mienėsie LJD prasidiejė Šiauliūs ė baigies' pri Krīžiū kalna. Jaunėma Dėinū tema toukart bova  „Negalio tīlietė“. Apėntās dalīvava aplė 500 jaunuoliū, katrėi dvė dėinas švėntė ė dalėnuos tikiejėmo.

2007 m. īvīka ketvėrtuoses Jaunėma Dėinas, katrū tema bova „Drusuos! Čė aš“, anuos vīk bėrželė 30 d. lėipas 1 d. Klaipėduo. Jaunėma Dėinuos dalīvava aplė 6000 prietėliū iš vėsuos Lietovuos. Rėngėne globiejė bova pasirinkta Kūdėkele Jiezaus ė Švenčiausiuoje Jiezaus Veida Tereselė. I švėntė bova atvežtas anuos relikvėjės. 

## [[2007]] m. LJD pruograma

*Šeštadėinis (bėrželė 30 d.)
** 9.00 - 10.00 Registracėjė Klaipėduos parapijuos
**11.00 Atėdarīms
**13.00 Pėitā parapijuos
**14.30 Temėnē užsiėmėmā ė Jaunėma festivalis miestė
**17.00 Susitaikėnėma pamaldas kartu su Šv. Tereselė
**19.00 Vakarienė
**20.00 Krikščiuonėšks kuoncerts (dalīvava grupes „Sounds in G“, „Quest“, „Crispin“, „River of Live", „Extreem“)
**23.00 Pabėnga

*Sekmadėinis (lėipas 1 d.)
**9.00 Posrītē
**10.00 Piligrėmėnė eisena per Klaipieduos miesta
**11.30 Uždarīms
**13.00 Šv. Mėšes
**15.00 Pabėnga

## Nūruodas

*Oficialos LJD poslapis
*Oficialos LJD 2007 poslapis
*Pasaule Jaunėma Dėinū vīksiunčiū 2008 m. Sidniejou poslapis
Stačiatėkībė

thumb|Stačiatėkiū krīžios

**Stačiatėkībe** (gr. *Oρθοδοξία* pravuoslavībė, ortoduoksėjė) īr Rītū krėkštiuonībės krīptės, vėina ėš trėjū pagrindėniu krėkščiuonībės šakū. Neprėpažīst skaistīklas, atlaidū. Celėbats taikuoms tėktā vėinuoliams, švėntėkā prėval apsėžanītė, bet tiktā vėina sīki.

Pagrėndėnė šventīkla īr cerkvė.

## Stačiatėkiū bažninčės

Stačiatėkiū bažninčė, vėina krėkštiuonībės šakū, pradiejė kortėis Antėkas graiku koltūrėnie srėtie, pėrmiausē Vėdoržemė jūras basēna rītėniam šmuotė.

Stačiatėkiu bažninčės ožjem ontra vėita terp krėkštiuoniy skīriu vagol vierītuoju skaitlio (pu katalėku bažninčės).

Stačiatėkiu bažninčės īr liousas. Kīkvėina ėš anūm īr autokefalėnė, vadovaunama renkama vaduova, hierarkėjė skėras prėgolomā nug vairiū istuorėniū aplinkībiu, katruom Stačiatėkiu bažninčė vīsties. Šalep autokefalėniū bažninčiu, katruos jorėdėnēs ė dūšės klausėmās īr ė autonuomėnės bažninčės, katruos savaronkėškā tvark dėdliuojė dali vėdaus klausėmū, bet īr prėklausuomas nu autokefalėniū bažninčiu.

Bavēk vėsas stačiatėkiu bažninčės īr Ekomenėnės Bažninčiu tarības, sokortuos 1961 m., narės. Anuos dalīvaun ekomenėniam dialuogė so Katalėku ė Onglėkuonu bažninčiuom.

## Svieta Stačiatėkiu bažninčės

thumb|Stačiatėkiu cerkvė

* Antiochėjės
* Aleksandrėjės
* Albanėjės
* Bolgarėjės
* Graikėjės
* Grozėjės
* Konstantėnuopuolė
* Romonėjės
* Rosėjės
* Serbėjės

## Kalėnduorios

Stačiatėkiu bažninčė neprėjiemė katalėku puopėžiaus Grėgalėjė XIII-uojė ėnėcėjoutas kalėndorė refuormas ė tebnauduo Jolėjė kalėnduorio. Dieltuo stačiatėkiu vieras švėntiu čiesos pu biški tuolst nu katalėkū ė svieta kalėnduorė. Tēp stačiatėkē Kaliedas švėnt sausė 7 d., vuo ne groudė 25 d. (lig 1900 m. tas bova sausė 6 d., vuo pu 2100 m. bos sausė 8 d.). Dėl Velīku čiesa skaitliavėma būda katalėku ė stačiatėkiu Velīkū čiesos sīkēs būn vėinuods, vuo sīkēs skėras vėso mienėsio (Stačiatėkiu Velīkas gal' būtė balondie aba gegožie, vuo nīkūmet kuovė).
Radėkē (Juonėškės)

**Radėkē** () - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 46 prietelē.
Sabačiūnā

**Sabatiūnā** () - Juonėškė rajuonė, Juonėškė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Slepsnē

**Slepsnē** () - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė ė Juonėškė seniūnėjuos, esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.
Šėmkūnā (Juonėškės)

**Šėmkūnā** () - Juonėškė rajuonė, Juonėškė ėr Rodėškiu seniūnėjuos, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 43 prietelē.
Naujāsis Testamėnts

**Naujāsis Testamėnts** (**NT**) - Bėblėjės dales, 27 krėkščiuoniū veikalā, parašītė I o., daugoma anū baisē trumpė. Parašīts senuojė graikū ruodo.

Ton knīng sudara 4 Evangelėjės: Mata, Luka, Juona ė Muorkaus, katruos skėrtingas aspektās nušvėit Jiezaus gīvenėm ė muokīm, karo su Apaštalū darbās, kor tesama Evangėlėjė vagol Luk ė pasakuojama aplė pėrmūsius 30 krėkščiuoniū Bažnīčes gīvavėma metū. Vėliau rondas 13 Šv. Pauliaus laiškū, parašītū ėvairiuom Bažnīčiuom ė asmenims; 8 kėtū pėrmūjū krėkščiuoniū vaduovū laiškā; ė Apreiškėms Juonou - apokalipses knīnga: paskutiniū dėinū īvėkē prieš Dėdliūjū Teism.

Vėsas 27 Naujuoje testamėnta knīngas gal būtė suskīrstītas i tris dales:
* Istuorėnės knīngos (aplė Jiezo):
** Mata evangelėjė
** Muorkaus evangelėjė
** Luka evangelėjė
** Juona evangėlėjė
** Apaštalū darbā
* Apaštalū laiškā:
** Laišks Romietems
** Pėrmasis laišks kuorintietems
** Ontrasis laišks kuorintietems
** Laišks galatams
** Laišks Efezietem
** Laišks filipietem
** Laišks kolosietem
** Pėrmasis laišks tesalonikietems
** Ontrasis laišks tesalonikietems
** Pėrmasis laišks Timotiejou
** Ontrasis laišks Timotiejou
** Laišks tėtou
** Laišks Fėlėmuonou
** Laišks žīdams
** Juokūba laišks
** Pėrmasis Petra laišks
** Ontrasis Petra laišks
** Pėrmasis Juona laišks
** Ontrasis Juona laišks
** Juda laišks
* Pranašīstes:
** Apreiškėms Juonou

## Nūruodas

* Īvad i Naujūji Testamėnt
* Īvada in Naujuoje Testamėnta knīngū rinkiniūs ė knīngas

Kateguorėjė:Biblėjė
Gatautiu seniūnėjė

**Gatautiu seniūnėjė** īr Juonėškė rajuona patiūs pėitūs. Centros īr Gatautē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Gatautē – 562 gīv.
*Jauniūnā – 327 gīv.
*Stoporā – 322 gīv.
*Mekē – 198 gīv.

### Kėtė kaimā

*Barė̄sē – 22 gīv.
*Dargē – 97 gīv.
*Daugalātē – 17 gīv.
*Dėlbėnā (suodas šmuots) – 0 gīv.
*Eglīnlaukės – 1 gīv.
*Gaudėkē – 17 gīv.
*Gedvānē – 54 gīv.
*Gėrkontē – 21 gīv.
*Ivuoškē – 22 gīv.
*Jautiūnā – 70 gīv.
*Joudē – 36 gīv.
*Kėpštā – 18 gīv.
*Līdekē – 24 gīv.
*Martīnėškē – 60 gīv.
*Mėngielē – 12 gīv.
*Niūrātē – 88 gīv.
*Pālē – 6 gīv.
*Puoškā – 15 gīv.
*Prēšgėnē – 15 gīv.
*Robežnėnkā – 0 gīv.
*Rokātē – 0 gīv.
*Stalmokā – 0 gīv.
*Strėpēkē – 12 gīv.
*Tarbūtē – 9 gīv.
*Tarotē – 1 gīv.
*Vaizgotē – 44 gīv.
*Vanagā – 34 gīv.
*Vėdgėnē – 11 gīv.


## Nuoroudas
*Seniūnėjės kuontaktā
Gatautē

**Gatautē** () - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 562 prietelē. 

Gatautē īr seniūnėjės centros, dėrb bėbliuotėka, muokīkla, ambulatuorėjė. Miestalės īr ož 12 km ī pėito posė nu Juonėške.
Jauniūnā (Juonėškės)

**Jauniūnā** () - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 327 prietelē. Šalėp mietsale 1236 m. siejės 22 d. notėka Saulės kuova.
Mekē

**Mekē** () - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 198 prietelē. Miestalie ėšlėke malūna grioviesē. 

## Nuoroudas
* Tėnklopės aple Mekios (lietoviu kalba).
Dėlbėnā (Gatautē)

**Dėlbėnā** () - Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Mingielē (Juonėškis)

**Mėngielē** () – Juonėškė rajuonė, Gatautiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
Mėngieliūs 2001 m. gīvena 12 žmuoniū.

Kateguorėjė:Juonėške rajuona gīvenvėitės
Kepalē

**Kepalē** () - Juonėškė rajuonė, Kepaliu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 390 prieteliu.
Kepaliu seniūnėjė

**Gatautiu seniūnėjė** īr Juonėškė rajuona pėitūs, pėitrītiūs. Cėntros īr Kėrnātē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Kepalē – 390 gīv.
*Gaštiūnā – 367 gīv.
*Beržėnėnkā – 362 gīv.
*Kėrnātē – 341 gīv.
*Kormātē – 113 gīv.

### Kėtė kaimā

*Anapuolės – 2 gīv.
*Andrešiūnā – 32 gīv.
*Bīvānē – 26 gīv.
*Cėguonėškē – 19 gīv.
*Juonātē – 9 gīv.
*Kėvīlē – 0 gīv.
*Kluopā – 0 gīv.
*Lėipē – 3 gīv.
*Lėnksmienā – 26 gīv.
*Miedgėnā – 87 gīv.
*Mėilātē – 80 gīv.
*Mėkšiūnā – 8 gīv.
*Noriūnā – 19 gīv.
*Poplesē – 0 gīv.
*Posluovės – 7 gīv.
*Ropėnėnkā – 11 gīv.
*Sabatiūnā – 41 gīv.
*Skarē – 33 gīv.
*Stuoniūnā – 0 gīv.
*Šlapakē – 73 gīv.
*Vekonīs – 14 gīv.
*Verškolē – 6 gīv.


## Nūruodas
*Seniūnėjės kuontaktā
Stuoniūnā (Juonėškės)

**Stuoniūnā** () - Juonėškė rajuonė, Kepaliu ėr Saugielauke seniūnėjuos esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Saugielaukė seniūnėjė

**Saugielaukė seniūnėjė** () īr Juonėškė rajuona šiaurės rītūs. Cėntros īr Bariūnā.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Bariūnā – 535 gīv.
*Puošopes – 241 gīv.
*Mėndaugē – 233 gīv.
*Skėlviuonē – 186 gīv.
*Pavėrtiove – 156 gīv.
*Saugėlaukės – 137 gīv.

### Kėtas suodnas

*Bačgalē (suodas šmuots) – 0 gīv.
*Balkātē – 23 gīv.
*Baravīkā – 4 gīv.
*Gėmėnienā – 20 gīv.
*Kliorėškės – 1 gīv.
*Mankūnā (suodnas šmuots) – 0 gīv.
*Melnē – 82 gīv.
*Mėšēkē – 23 gīv.
*Nemēkšē – 7 gīv.
*Pūrātē – 23 gīv.
*Rokātē – 6 gīv.
*Skrėbakē – 11 gīv.
*Skotenas – 4 gīv.
*Stoniūnā (suodnas šmuots) – 9 gīv.


## Nūruodas
*Seniūnėjės kuontaktā
Balkātē

**Balkātē** () īr Juonėškė rajuonė, Saugielaukė seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās Balkātiūs gīvena 23 žmuonis.
Monkūnā (Juonėškis)

**Mankūnā** () - Juonėškė rajuonė, Saugielauke seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Senāsis Testamėnts

**Senāsis Testamėnts** - ė graikū kalba ėšverstū žīdū bėbliniū knīngū rėnkinīs, ėš esmies apemuntis Tanach. Krūvuo sō Naujoujo Testamėnto sodara Krėščiuonībes Švėntūji Rašta.

Anamė atsispind žīdū tautuos istuorėjė ė relėgėnė mintes. Tanachs parašīts henbrajū ė aramiejū ruodom. Paraša svieta sokorėm, tautuos sosėkorėm ė istuorėjė tep pat anamė surašītė ėvairė istatīmā, iskaiton ė *dekaluog*. Kai korėj aprašuomė īvėkē īr autentėškė, kai korėj - keliū īvėkiū kompiliacėjės arba ė tū laikū realos īvėkē (pvz. Karaliaus Saliamuona valdīms).

Nuors Senāsis Testamėnts īr ė judiejū, ė krikščiuoniū švėntuoji knīnga, tuos dvė religėjės interpretoun anū ganietėnā skirtingā. Pavėzdžiou, krėkščiuonībes tradicėjė Pradžiuos knīngas tekstė mata aprašīt Šv. Trejībė, katruos nepripažīst žīdā.

## Stroktūra
Senūji Testamėnt sudara tuos knīngās"

* Pėnkiaknīngė (hebr. Torah תורה)
** Pradžiuos knīnga
** Išejėma knīnga
** Konėgū (levitū) knīnga
** Skaičiū knīnga
** Pakartuota istatīma knīnga

* Istuorėnės knīngas
** Jozojės knīnga
** Teisiejū knīnga
** Rūtas knīnga
** Pėrmuoji Samoele knīnga
** Ontruoji Samoele knīnga
** Pėrmuoji Karaliū knīnga
** Ontruoji Karaliū knīnga
** Pėrmuoji Kruonikū knīnga
** Ontruoji Kruonikū knīnga
** Ezdra knīnga
** Nehemija knīnga
** Tuobita knīnga (apokrėfā)
** Juditas knīnga (apokrėfā)
** Esteras knīnga
** Pėrmuoji Makabiejū knīnga (apokrėfā)
** Ontruoji Makabiejū knīnga (apokrėfā)

* Išmintėis knīngas (hebr. Ktuvim כתובים) 
** Juoba knīnga
** Psalmiū knīnga
** Patarliū knīnga
** Ekleziasta (Kuoheleta) knīnga
** Gijsmiū gijsmie
** Išmintėis knīnga (apokrėfā)
** Siracida knīnga (apokrėfā)

* Pranašū knīngas (hebr. Neviim נביאים)
** Izaėjė knīnga
** Jeremėjė knīnga
** Raudū knīnga
** Barucha knīnga (apokrėfā)
** Ezechiele knīnga
** Danieliaus knīnga
** Ozieje knīnga
** Joele knīnga
** Amuosa knīnga
** Abdėjė knīnga
** Juonas knīnga
** Mikieje knīnga 
** Nahuma knīnga
** Habuka knīnga
** Sofuonėjė knīnga
** Agiejė knīnga
** Zacharėjaus knīnga
** Malakėjė knīnga

Kateguorėjė:Biblėjė
Ikuona

thumb|S. Ušakuova ikuona (1658)
**Ikuona** (gr. εiκών - *atvaizds*) īr abruozdielis, katros vaizdoun Marėjė, Kristo, apaštalus aba aniuolus krėkštiuoniu (īpatingā rītū krėkštiuoniu, pvz. stačiatėkiu) vieras menė.

Ikuonas būn ėš metala, kūlė, muozākas pavėdala, aba nopaišītas ont druobės aba puopėrė.

Onkstīvė̄jē krėkštiuonē ikuonas laik stabmeldīstės sėmbuolēs, bet so čieso tuokis mėslėjėms ėšnīka. 

## Nūruodas

* Eliasa Damianakisa ikuonas
* Ikuonu sėmbuolē

Kateguorėjė:Stačiatėkībė
Kateguorėjė:Vieru mens
Allied Irish Banks

**Allied Irish Banks, p.l.c.** (**AIB**) (Airėškā: *Bainc-Aontas Éireann*) - komercėnės Airėjės banks. 

## Nuoroudas
*Ofėcėalos ''AIB'' banka tėnklopės
Gustavo

thumb|right|180px|Gustavs Butelis
**Gustavo** (g. 1978 m. bėrželė 19 d., pėlns tėkros vards ė pavardie **Gustavs Butelis**) - Latvėjės hėp-huopa atlėkies. Īr ėšlėidės trės mozėkas albomos.

## Dėskuograpėjė

## Interneta nuoroudas
* Ofėcėalos tėnklopės
* Dainuos "Taisnā tiesa" video klėps

Kateguorėjė:Latvėjės mozėkontā
Bank of Ireland

**Bank of Ireland** (Airėškā: *Banc na hÉireann*) - komercėnės banks Airėjuo. 

Bank of Irland headquarters on Mespil Road.JPG|
Bank of Ireland, Dublin, October 2010 (02).JPG|

## Nuoroudas
*Ofėcėalos banka tėnklopės Airėjės Respoblėkuo
Pruotestantėzmos

thumb|right|220px|Martīns Liuteris - vėins Pruotestantizma pradininkū
**Protestantizmos** - Krėkščiuonībes krīptes, katruos atsirada pu Refuormacėjės XVI o. ė vėliau atsiradoses anū atšakas. Dėltuo protestantizmos dažnā siejams su tokēs Refuormacėjės veikiejēs kāp M. Liuteris a J. Kalvins.

Termėns *protestantā* atsirada 1529 metās, kumet dales M. Liutere šalininkū Vuokėtėjės Špiejere miestė pareiškė protest dėl nutarėma rėbuotė liuteruonībes plėtėm.

## Šakas

Svietė egzistoun dešimtis tokstončiū protestantizma judiejėmū. Pagrėndėnē ėš anū:

* Evangelikā
* Baptistā
* Kalvinistā (arba kalvinā)
* Liuteruonā
* Metuodistā
* Purituonā

Kateguorėjė:Protestantizmos
Liuteruonībė

**Liuteruonībė** īr glabna, onkstīviausė ė tonkiausē paplėtosė pruotestantėzma krīptės, katra kėla ėš XVI o. krėkštiuonėškuosės Refuormacėjės Vuokītėjuo. Pradėninks - Martins Liuteris. Liuteruonībie nier griežta robežė terp dvasėninku ė pasaulėitiu, vėsė pripažīstamė švėntās Kristou. Nier vėinoulėjės ė celibata, ėš 7 katalėku sakramėntu liuteruonā pripažīst tėktā Krėkšta ė Komunėjė. Lietovuo ė Žemaitėjuo liuteruonībė pradiejė skelbtė XVI o. pradžiuo M. Liuterė ė P. Melanchtuona muokėnīs Abraoms Kulvėitis. Šiou meto Lietovuo īr 54 liuteruonu parapėjės so cėntro Vėlniou. Tēp pat īr anėims gėmėnėškū evangelikū refuormatū (kalvėnėstu) bėndroumėniu.

2006 metās svietė liuteruonās savi vadėna 82,6 milijuonā krėkštiuoniu.

## Nūruodas

*Lietovuos enageliku liuteruonu bažnīčės poslapis
*Vėlniaus evangeliku liuteruonu bažnīčės poslapis
Katedra

**Katedra** (luotīnėškā: *cathedra* - „suosts, krieslos“) - religėnis bodinks, katros prigol kuonkretē krėkštiuoniū denominacėjē, vīskopėjės cėntros. Ruomas Katalėkū, Onglėkuonū ė kai kuriuos Liuteruonū bažnīčiuos' anuom vadovaun vīskopā, diutuo katedras īr vīskopėjū cėntrā. Stačiatėkiu katedra vadėnama suobors.

Žemaitėjuo tier vėinėntelė katedra, katra rondas Telšiūs. Telšiū katedra īr Telšiū vīskopėjės cėntros.

Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Kitaro

**Kitarō** (喜多郎) (tėkros vards **Takahašis Masanuoris** (高橋正則);g. 1953 m. vasarė 4 d.) - japuonu kompozėtuorios ė multiinstrumentalėstos. Ons kor Naujuojė omžiaus stiliaus mozėka.

## Diskuograpėjė

### Diskuograpėjė

1978 - Ten Kai/Astral Voyage/Astral Voyager/Astral Trip
1978 - In Person Digital
1979 - Full Moon Story/Daichi
1979 - Oasis
1980 - Silk Road (a.k.a. The Soghdian Merchants on VHS)
1980 - Silk Road II
1980 - In Person Digital
1980 - Silk Road Suite
1981 - Silk Road III: Tunhuang
1981 - Best of Kitaro vol 1
1981 - World of Kitaro
1981 - Ki
1982 - Millennia (garsa takielis filmou *[[Queen Millennia]]*)
1983 - Silk Road IV: Tenjiku/India
1984 - Silver Cloud/Cloud
1984 - Live in Asia/Asia Super Tour Live/Asia
1986 - Toward the West
1986 - Tenku
1987 - Light of the Spirit
1988 - Ten Years/Best of Ten Years
1990 - Kojiki
1991 - Live in America
1992 - Dream/Lady of Dreams
1993 - Heaven and Earth
1994 - Mandala
1995 - An Enchanted Evening - Live
1996 - Peace On Earth
1997 - Cirque Ingenieux
1998 - Gaia-Onbashira
1999 - Best of Kitaro vol 2
1999 - Thinking of You
2000 - The Soong Sisters
2001 - Ancient
2002 - An Ancient Journey
2002 - Daylight, Moonlight in Yakushiji - Live
2003 - Best of Silk Road
2003 - Sacred Journey of Ku-Kai
2004 - Shikoku 88 Places
2005 - Sacred Journey of Ku-Kai Volume 2
2006 - Spiritual Garden

### Kėtė albumā

Astral Voyage/Ten-Kai
Asian Cafe/Ashu Chakan
All Roads Lead To Rome
Across The Karakum Desert
Across The Pamir
Dansu
Deep Forest
Endless Journey
Freedom Chants
Healing Forest
Ninja Scroll (Soundtrack)
In Silent
In Search Of Wisdom
Journey To The Heart I
Journey To The Heart II
Journey To The Heart III
Journey To The Heart IV
Kaiso (Kitaro's World Of Music)
Karuna (Kitaro's World Of Music)
Mu Land
Mizu Ni Inorte
Morning Light
Music For The Spirit Vol. 1
Music For The Spirit Vol. 2
Music For The Spirit Vol. 3
Music For The Spirit Vol. 4
Nile
Six Musical Portraits
Tamayura
Tento Chi
Tokusen 1
Tokusen 2
Tonko
Tunhuang
Vertigo
Yakushi-Ji

Kateguorėjė:Japuonėjės kompozėtuorē
Shunsuke Kikuchi

**Šunsukė Kikuči** (1931-2021) – produktīvos japuonu kompozėtuorios ėš Hirosakė miesta. Ons īr sokūrės daug fuonėnės mozėkas tuokiems žėnuomiems anime filmams, kāp *[[Dragon Ball]]* ė *[[Doraemon]]*.
Skaistgėrė seniūnėjė

**Skaistgėrė seniūnėjė** () īr Juonėškė rajuona vėdorė vakarūs. Cėntros īr Skaistgėris.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Skaistgėris – 964 gīv.
*Jordātē – 578 gīv.
*Maldenē – 255 gīv.
*Rēbėnē – 252 gīv.
*Lankātē – 216 gīv.
*Alsē – 127 gīv.
*Boivė̄dē – 103 gīv.

### Kėtė suodnā

*Alselē – 0 gīv.
*Ōužoulīne – 3 gīv.
*Bargavuonės – 0 gīv.
*Bėjēkē – 7 gīv.
*Bėlžē – 21 gīv.
*Budrātē – 35 gīv.
*Butniūnā – 42 gīv.
*Drōsēkē – 27 gīv.
*Dvelātē – 16 gīv.
*Endrėškē – 28 gīv.
*Gėmbotē – 9 gīv.
*Kemsē – 77 gīv.
*Kė̄borē – 17 gīv.
*Lėlėškes – 5 gīv.
*Mergiūnā (suodnas šmuots) – 33 gīv.
*Normantē – 18 gīv.
*Normantelē – 0 gīv.
*Ramuoškē – 71 gīv.
*Rēbėnėškes – 8 gyv.
*Slepsnē (suodas šmuots) – 0 gīv.
*Šliūpėškės – 0 gīv.
*Šloustėkē – 19 gīv.
*Tautiūnā – 8 gīv.
*Tautiūnelē – 0 gīv.
*Tausienā – 9 gīv.
*Trompātē – 15 gīv.
*Vaidmėnā – 16 gīv.
*Valiūnā – 29 gīv.


## Nūruodas
*Seniūnėjės kuontaktā
Budrātē (Juonėškės)

**Budrātē** () - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 35 prietelē.
Bargavuonės (Skaistgėris)

**Bargavuonės** () - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.

Kateguorėjė:Juonėške rajuona gīvenvėitės
Ōžoulīnė (Juonėškis)

**Ōužoulīne** () - Juonėškė rajuonė, Skaistgėrė seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.
Muonstrancėjė

**Monstrancėjė** (luotīnėškā: *monstratio* - *ruodīms*) - vėins brungiausiū ė menėškiausiū katalėkū lėturgėjės reikmėnū.

Monstrancėjės laikiklie (melchizedekė) īr idieta Ostėjė (Švč. Sakramėnts), kumet uns īr ruoduoms ė garbėnams per pamaldas ė pruocesėjės (adoroujams).

Monstrancėjės paplėta nu XIV o. Dėrbamas ėš tauriūjū metalū (auksa, sėdabra, sėdabrouta vare ė kt.)

XX o. pabunguo rastamė Katedras luobīnė  īr išlėkoses keles ėtėn vertingas Vakarū Euruopas meistrū (auksakaliū) padėrbtas monstrancėjės.

Kateguorėjė:Lėtorgėjė
Kateguorėjė:Vieru mens
Lėtorgėjė

**Liturgėjė** vuo *litorgėjė* (ėš graikū r.: λειτουργια *leitourgia* – vėišuojė tarnība ėš λειτος *leitos* – vėišos iš λαος *laos* – tauta ė εργον *érgon* kurinīs, tarnība) - ėš onksta nustatīta ritualėniu veiksmū vėsoma, būdėnga kuožnā religėnē bėndruomenē.

Anuos reikšmie īr dvejuopa: liturgėjė znuočie tarnīstė Dievou ė Dieva tarnīstē, pagelba. Liturgėjė apjem žuodėnė skvarma, gėismes, gestos, veiksmos, košiejėma, ējėma, liturgėniu padargu nauduojėma.

Tėkama, ka vėn kartuojont tuokius patius veiksmos regolērē sostėprėnams malduos puodėrbis.

## Nūruodas

*Katalėkėšks brevijuorios (onglu r.)
*Katalėkėšks brevijuorios (luotīnu r. 
*''Daily Office Online'' (onglu, ėspanu r.)
*Žīdu pamaldas (vuokėtiū r.)
*Vuokėtėjės liturgėjės institots
*Tridėnta Mėšės
Švėntas Mėšės

thumb|right|260px|Vīskopss aukuo šv. Mėšes – XV a. mišiuola iliustracėjė
**Švėntas Mėšės** (ėš luotīnū r.: *missa* - *atleistė*) - tonkiausē ireišk Vakarū Krėkštiuoniu lėturgėjės apeigas, katrū čieso dalėnama Šv. Kuomunėjė. Ton vardo vadėnams ė šmuots so Eucharistėjė nesosėjosiu liuteruonu apeigū (īpatėngā Skandėnavėjės šalies).

## Ēga

Šv. Mėšės īr sodarītas ėš dvījū pagrėndėniu daliū: Žuodė ėr Aukuos lėturgėju. Žuodė lėturgėjės meto klausomuos Dieva žuode, Bažnīčes muokīmā tėisū, išpažīstams tikiejėms ė prašuoma maluoniu savėj ė bažnīčē. Aukuos lėturgėjė apjem aukuojėma, perkeitėma ė sosėvėinėjėma (Šv. Kuomunėjės prijėmėm).

# **Mėšiū pradžė**. Pasėrėngėms gailestiou ė maldā.
## Ižongėnė gėismie
## Krīžiaus žėnklos.
## Gailestė akts (*Kyrie*).
## Garbies gimnos (*Gloria*).
## Ižongėnė malda (*Kolekta*).
# **Žuodė lėturgėjė**. Dieva žuodė klausīms ė atsėlėipėms
## Skaitėnē (ėš Senuojo Testamėnta ė Naujuoje Testamėnta, Evangelėjė).
## Tarpėnē gėiduojėmā.
## Homilėjė.
## Vieras ėšpažėnėms.
## Vėsoutėnė malda.
# **Aukuos lėturgėjė**.
## Atnašū paruošėms.
## Atnašū atnešėms.
## Aukuojėma gėismie.
## Eucharistėjės malda. Sanctus („Švėntss“) gėismie. „Tievė Mūsa“ malda. Agnus Dei („Dieva Avinieli“) gėismie.
## Komunėjė.
# **Mišiū pabaiga**.

Kateguorėjė:Lėtorgėjė
Rimantas Kaukėnas

**Rimantas Kaukėnas** (*Rimants Kaukiens*; g. 1977 m. balondė 11 d. Vėlniou) - Lietovuos krepšėninks. Lietovuos rinktėnės narīs. Žaid Sėinas „Montepaschi“ kuomanduo.

R. Kaukiena ūgis īr 192 cm. Uns žaid ižaidiejė ė atakoujontė gīniejė puozicėjūs.

## Karjiera

*1996-2000: Siton Hola universitets (NCAA)
*2000-2001: Galil Elijuona „Hapoel“ (Izraėlis)
*2001-2002: Vėlniaus „Lietuvos Rytas“ (Lietova)
*2002-2003: Ostendes „Telindus“ (Belgėjė)
*2003-2004: Buonas „Telekom“ (Vuokėtėjė)
*2004-2005: Kantu „Vertical Vision“ (Italėjė)
*nu 2005 m.: Sėinas „Montepaschi“ (Italėjė)
*2001-2002; nu 2007 m.: Lietovuos vīrū krepšėnė rinktėnė

## Pasėikėmā

*2002 m. LKL čempijuons
*2002 m. NEBL čempijuons
*2004 m. Vuokėtėjės līgas Vėsū žvaigždžiū rongtīniū naudėngiausis žaidies
*2005, 2007 m. ožjiemė ontra vėita geriausė Italėjės līgas regolērėjė sezuona žaidiejė rinkėmūs
*2007 m. Italėjės čempijuons
*2007 m. Italėjės līgas finala naudėngiausis žaidies
* 2007 metu Euruopas čempijuonata 3-tiuos vėitas laimietuos
Rodėškiu seniūnėjė

**Rodėškiu seniūnėjė** () īr Juonėškė rajuona seniūnėjė, asontė rajuona pėitūs. Cėntros īr Rodėškē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Rodėškē – 471 gīv.
*Jonkūnā – 160 gīv.
*Beržienā – 122 gīv.

### Kėtas suodnas

*Bargavuonės – 1 gīv.
*Bartkūnā – 0 gīv.
*Bėtiošē – 2 gīv.
*Buvānē – 10 gīv.
*Golbėnā – 0 gīv.
*Kontiūnā – 11 gīv.
*Lepšē – 13 gīv.
*Mantē – 1 gīv.
*Marvīna – 0 gīv.
*Pamūšės – 0 gīv.
*Puovėlātē – 0 gīv.
*Rėmšelē – 2 gīv.
*Stanelē – 66 gīv.
*Šėlmėkē – 0 gīv.
*Šėmkūnā (suodas šmuots) – 15 gīv.
*Tuoliuotē – 0 gīv.
*Trompātē – 13 gīv.
*Trompātiu kaimalės – 7 gīv.
*Vāšnuorē – 9 gīv.
*Žmėrklē – 40 gīv.


## Nūruodas
*Seniūnėjės kuontaktā