open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grėižielie

thumb|250px|Grėižielie

**Grėižielie, girgždielie, grėižie ** (, , ) īr nedėdlis pėivu, krūmīniu paukštis, katros prėgol prī vėštelėniu (*Rallidae*) šeimuos.

Ana ī mažne posiau mažesnė kāp korapka, kūna ėlgoms 23 cm, sonkoma 130–190 gr. Ana īr roda, kāp žemės spalvuos, ešrašīta diemalėm, sparnā rīškē rodė. 

Grėižielie gīven pėivūs, lonkūs terp aukštū žuoliū, krūmu. Ana nuognē gerā biegiuo, gerā kavuojas, tudie skraid netonkē.

Atskrend gegožė pradiuo. Nug vakara lėgė pat rīta grėiž sava dainė „dre-dre, dre-dre“. Žmonis ton pamiegdiuo šėtāp: „kries, kries varškies, vuo kam, vākam, kuokėm, mažėm“. Anas tāp grėiž lėgė lėipas vėdorė.

Grėižielės les varmus, kėrmėnus, slinkius, slėikus. Retiau ožles sieklas, žuolės, vairius lapalius.

## Nūruodas
Grėižielės garsa irašos

Kateguorėjė:Paukštē
Biržtvīns

thumb|250px|Biržtvīns

**Biržtvīns** (da ***biržtva, biržė, biržės, beržīnalis, beržīnuos***) ī tuokė medė, katruo daugomuo aug beržā.

2001 m. aple 20 % Lietovuos mediu bova biržtvīnā. Daugoms anūm ī Lietovuos vėdorī, rītūs ė šiaurie, Žemaitėjuo nie nuognē gausē. Biržtvīnūs beržā aug draugom so eglėm, apošėm, ousēs, joudalksnēs, pošėm.

Biržtvīnā tonkē aug pelkies, kēsīnūs. Pu medēs, trakė aug mielīnės, zōkė kuopūstā, bruknės.

Kateguorėjė:Medė
Kirkšnės

**Kirkšnės** (da ***kirkšnė, kirkštės, sliepsna***) īr puorėnė šuonėnė vėita žmuoguo pu skilvio. Ī trėkompė skvarmas, ėš apatiuos anon robežiou kirkšnėis raištės, ėš vidaus – tėisosis skilvė moskols. Kirkšnie īr kirkšnėnis kanals – puorėnė skersa plīšie terp platiūju skilvė moskolū, viršō kirkšnėis raištė. 

## Šaltėnē


Kateguorėjė:Kūna narē
Žvelsa

**Žvelsa** īr opė Žemaitėjuo, kairės posės Mėnėjės ėntaks. Prasėded Rėitava savėvaldībie, Dausīnu medė, Aukštuojė tīra liūnė, 5 km i šiaurės rītus nug Endrė̄java. Tek ont vakarū medinguomis vėitūmis par Plongės ė Klaipiedas rajuonus, nuognē vingoriuo. Ītek i Mėnėjė 62 km nug anas žiuotiū, šalep Žvelsienu.

Ėntakā:
* dešėnė̄jė – Žiuogopalis, Robežopis, Gervopis, Trompė;
* kairė̄jė – Apšrioutis, Drūktis.
Suodas šalep Žvelsuos: Pažvelsis, Dėdlė̄jė Muostātē, Tėlvėkā, Jorjuonā, Lapē, Žvelsienā.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Ouga

**Ouga** ī kāp katrū žėidėniu augalū soltings vaisios, katros netor kaula vėdou.

Sīkēs skėras kon žmuonis vadėn ougom ė kas prėgol prė anūm biuoluogėškā. Pavīzdiuo, mielīnė nie čīsta ouga, ka ana pasėdėrb ne tėktās ėš žėida mezgėnės, bat ėr ėš žėidsuostė. Vuo tuomats ī čīsta ouga, bat vadėnams daržuove.


Augalā, katrėi nuokėn ougas īr **ougėnē augalā**. Prī anūm prėgol ašuoklē, agrasas, broknis, mielīnės, spangoulės, avėitės, žemougės, katougės, vaivuorā, vīnougės ė kt. Dalės ougu ī ouguonamas medies, pėivūs, liūnūs, vuo kėtas īr augėnamas šalep nomū.


File:Rubus saxatilis, 2006-08-04.JPG|Katougė
File:Slaitines zemuoges uoga.JPG|Atkalniu žemougė
File:Vaccinium myrtillus uoga, 2006-07-25.JPG|Mielīnė
File:Vaccinium uliginosum vaisai 1.2006-08-01.JPG|Vaivuors
File:Vaccinium vitis-idaea 2006-08-04.jpg|Broknės
Tilvėks

thumb|250px|

**Tilvėks, tilvėkis** (, ) ī mažne balondė dėdloma paukštis. 

Kūns ėš vėršous joudā rods, ėšrašīts baltuom diemiem. Oudega balta so tomsiuom skersuom joustuom. Kūna apatė balta ī. Ont kakla ė gorklė ī tomsės diemės. Snaps tomsos. Staibio tomsio, žaliuoko.

Lietovuo tilvėks kāp kor ī tonkos. Čiuonās būn nug kuova lėgė siejės. Anam patink tīrā, mišriū mediū griaumenā, tīkniuo opaliu, ežerieliu krontās. Keušius perėn mediūs, sīkēs ont kēsū. Ded lėgė 10 keušiu i kėtū paukštiu senas gūžtas. 

Kateguorėjė:Paukštē
Slonks

[thumb|240px|Slonks, pagavė̄s [slėiks|slėika]]

**Slonks, slonka** (, , ) ī paukštis, prėgolons tilvėkėniu paukštiu (*Scolopacidae*) šeimā. 

Kūna vėršos ėšrašīts jouduom, roduom ė pilkuom diemelėm. Kakta pilka, pakaušis skersā diemiets. Apatė pilka so tomsē roduom joustalėm. Snaps ī nuognē ėlgs, švėisē rods. Staibio rauduonuoko. Kūns 33–38 cm ėlgoma, 210–460 g sonkoma.

Lietovuo slonks ī tonkos paukštis. Čiuonās gīven nug kuova lėgė spalė. Laikas šlapiūs medies. Gūžta dėrbėn ont žemės, lūžties. Ded 4 diemietus švėisē rodus keušius. Perėn 20-21 dėina. 

Slonks ī mediuonams paukštis.
 

Kateguorėjė:Paukštē
Žoviedra

thumb|250px|Žoviedra

**Žoviedra** (, , ) ī prī ondenū gīvenons paukštis, muokslėškā prėgolons siejėkėniu paukštiu (*Charadriiformes*) šeimā.

Žoviedras būn vėdotėnė aba maža dėdloma, so nuognē ėlgās ė siaurās sparnās, tēpuogi īkīpa oudega. Snaps smailos. Staibio trompo. 

Jied žovi. Skraidiuo pakronties, aplėnkou laivus.

Lietovuo gyven 8 žoviedru rūšis.

Kateguorėjė:Paukštē
Īvs

thumb|200px|Īvs

**Īvs** (, , ) ī dėdlis jiedros paukštis, prėgolons prī peliedėniu paukštiu (*Strigidae*) šeimuos.

## Ėšruoda
Īvs ī dėdlis paukštis, anon kūns 58-75 cm ėlgoma, atstoms terp ėšsklēstū sparnū ī 138–200 cm. Īvū muotrėškas dėdlesnės kāp patėnā: patėnū sonkoms 1,5-3,2 kg, pataliū – 1,75-4,5 kg. 

Kūna vėršos pilkā rods, apatė ī švėisesnė, ėšrašīta diemėm. Ont makaulės ī plonksnu koukšto, katrodo ėšruod būtom ausis. Staibio ī apaugosio plonksnuom lėgė pat pirštu. Snaps ė nagā joudė.

## Paplėtėms
Īvs gīven Eurazėjuo, tėktās skīros anuos patius pėitus ė šiaurė. Tas ī nuognē netonkos paukštis ė ī īrašīts Rauduonuojuō kninguō. Ons nīkst tudie, ka ī kertamas medės, anūs dėrbamė ūkė darbā.

## Gīvenama vėita
Īvs gīven medies, dīkruos, tīrūs ė kalnūs. 

## Jiedėms
Īvs jied zōkius, bavēk vėsus paukštius (nat ė vanagus), peles. Sīkēs pačiomp ė mažus elniokus aba lapes.

## Nūruodas
* raudonojiknyga.lt Didysis apuokas
* Lietuvos Respublikos APLINKOS MINISTERIJA – Didysis apuokas
* iucnredlist.org Eurasian Eagle Owl*anglų k.*
* conservationcentre.org Eurasian Eagle Owl*anglų k.*
* raptorfoundation.org.uk Eurasian Eagle Owl*anglų k.*
* owls.org Eurasian Eagle Owl*anglų k.*
* owlpages.com Eurasian Eagle Owl*anglų k.*
* Didysis apuokas *per youtube*
* European Eagle Owl Video Diary – Part 2 *anglų k.*
* A very cute fluffy 4 weeks old Eagle baby Owl *anglų k.*
* European Eagle Owl Final Part *anglų k.*

Kateguorėjė:Paukštē
Tuora

thumb|250px|Tuora aplėnkou truobesius

**Tuora** ī tuokis ožvars, katruo ī apbūdavuojami truobesē, kėimā, žemės sklīpā, ganīklas ė kėtuoki pluotā.

Tuoras gal būtė medėnės, metalėnės, vėilėnės, mūrėnės, gīvatuorės. Lietovuo tuoras liuob tvertė ėš žiuogru, kartiu, tinklū. Aple paluocius, bažninčės, vėiniuolīnus, miesta nomūs tuoras liuob dėrbėntė ėš mūra.

Žemaitėjė nug sena ī žėnuoma dielē tuo, ka čiuonās vėsor lioub tveramas tuoras: ne tėktās aplėnkou truobesius ė terp čīsta ėr ūkė kėimu, no ė aplėnkou laukus. Anas tonkiausē dėrbėntas ėš posgolstiu kartiu.

Tuoras tveramas ne tėktās apsergā, no ė papoušėmou. Tuoras nug ūlītės posės būn poikesnės nekāp aplėnkou ūkė kėima.

## Lėteratūra
* Žemaitiu tuoras

Kateguorėjė:Bodīnkā
Lielis

thumb|250px|Lielis

**Lielis** aba **lielė** (, , ) ī paukštis, katros skraidiuo kāp būn sotemė̄.

Kūna vėršos pilkā rods, nerīškē skersā drīžouts ėr ėšrašīts diemalėm. Par makaulė ė petius een ėšėlgas joudas joustas. Apatė ī pilka, rosva, drīžouta.

Lielis ī Lietovuo tonkos paukštis. Onsā čiuonās būn nug balondė lėgė siejės. Gīven sausūs pošīnūs, ėškartūs. Dėina būn pasėkavuojė̄s ont žemės aba medė šakuos.

Keušius ded tėisē ont žemės. Ded 2 balsvo keušio, ėšrašīto roduom diemėm. Perėn 17-18 dėinū ėr ešved dvė vadė. Jied naktėnius varmus.

Kateguorėjė:Paukštē
Kirkšnuovė

**Kirkšnuovė** īr opės Raseiniu rajuonė; Dobīsas kairės posės ėntaks. Prasėded šalep Lokošiūnu, 14 km i vakarus nug Krakiu, Graužu medie. Tek ont pėitvakariū. Ītek i Dobīsa 32 km nug anas žiuotiū, 5 km i šiaurės vakarus nug Ariuogalas.

Ėntakā: Klūpė, Vaštakė, Pjaunis, Rata (kairė̄jė), Saltragis (dešėnīsis).

Vėdotėnis nūlīdėms ī 282&nbsp;cm/km. Prī Tauročiu ė netuol nug žiuotiū ī padėrbto prūdo.

## Šaltėnee




Kateguorėjė:Lietovuos opis
Vaira Vīkė-Freiberga

thumb|200px

**Vaira Vīkė-Freiberga**  () ana īr bovosė Latvėjės prezėdentė. Ana bova 6-uojė šalėis prezėdentė. Liuob vaduovautė nug 1999 lėgė 2007 m.

Vairas Vīkes-Freibergas tieva bova vainuos pabiegelē. 1944 m. anie eiėgrava ėš Latvėjės; Vuokītėjė, Maruoks ė Kanada palėka laikėnās namās. Tievs – jūrėivis *Kārlis Vīķis*, muotėna – *Annemarija Vīķe* (mergautėnė pavardie *Raņķe*).

Vīķe-Freiberga
Rešketa

**Rešketa** īr opalis Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė; Virvītės kairė šmuota ėntaks, prėgolons Vėntas basēnuo. Prasėded 3 km i pėitus nug Žarienu, šalep Girkantėškės suodas. Aukštopie pratek Rešketė ežera. Paskom tek pėitrītiūsp, rītūsp par medėm apaugosė̄s ė pelkietas vėitas; Rešketa partek Rešketuos, Šėlū, Babronga liūnus. Ītek i Virvītė 98 km nug anuos žiuotiū, 1 km pėitūsp nug Janapuolės.

Ėntakā: Griaužopis, Šaltopis, Žėizdrė (kairė̄jė), Rodopis (dešėnis).

Rešketuos vaga daugel vėitū ī ėštėisinta, vasaras čieso ožžel ondens augalās. Žėimas čieso aukštopie sīkēs ožšāl lėgė patė dogna vuo vasara ėšsausie. 

Šalep Rešketuos ī Parešketė ė Godeliu suodė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Šilvarnis

thumb|250px|Šilvarnis

**Šilvarnis** aba **šilvarnė** (, , ) ī nuognē spalvuots paukštis, poikē atpažīstams vagol sava rīšku aprieda.

Anon makaulė, spronds ė kūna apatė ī švėisē mielinė, so žalio žvėlgesio. Sparnā ėr oudega ī tomsē mielinė, nogara ė petē rīškē rodė. Snaps ī jouds. Staibio gelsvā pilkšvo ī. Šilvarnė jaunėklē tuokė spalvuotė nie.

Lietovuo šilvarnis vėituom nie tonkos vuo tonkesnis ī medingūs vėitūs. Čiuonās laikas nug gegožė lėgė rogpjūtė. Gīven retūs pošīnūs. Anam patėink topietė ont sausū šakū. Kiaušius ded geniū padėrbėntūs ouksvūs. Ded 4-6 baltus kiaušius. Perėn 18-19 dėinū. 

Šilvarnē gaud stombius vabzdius.

## Nūruodas
* Šilvarnis Nemona kilpu regėjuonėniam parkė

Kateguorėjė:Paukštē
Spronds

thumb|200px|Spronds

**Spronds** īr kūna dalės, esontė terp pakaušė ė nogaras; kakla ožpakalėnė posė. Par spronda ēn sprondėnē kaulā, ī gausoms moskolū, katrėi leid sokiuotė makaulė. Pas kāp katrus žėndoulius tuo vėituo ī neskaudė vėita, vadėnama pakarpa, ož katruo tievā neš sava vākus.

Kateguorėjė:Kūna narē
Sparns

thumb|210px|Paukštė sparno

**Sparns** ī bikuokė skraidontė gīvė galūnė, katra anam doud skraidītė. Paukštē tor do sparno – anodo ī nuognē lengvo, apaugosio plonksnuom. So sparnās paukštis gaud kīlontēs šėltā uora sruovės ė tāp laikas erdvie, sīkēs mosėkoudams. No ė tūm paukštiu, katrėi negal skraidītė (vėštas, pingvėnā ė kt.) prėkėnės galūnės vis vėin vadėnamas sparnās. Vabzdiū sparnā īr plievės, katras anėi tor visūmet kostėntė, ka skristom. Da sparnus tor šėkšniesparnē: anūm sparnā īr ėš pluonuos skūruos (šėkšnas). Retsīkēs spanus ėš peleku tor kāp katras skraidontės truopėku žovis.

Sparnās tēpuogi vadėnamė vėskuokiu žmuogaus padėrbtu skraidontiu aparatu (liektovu) kelontės dalis, mašėnu aeruodėnamėnės dalis.

Kateguorėjė:Kūna narē
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Sroujė

**Sroujė** īr opės Žemaitėjuo – Telšiū, Plongės ė Mažeikiu rajuonūs; Vardovas dešėnė šmuota ėntaks. Nug ėštakas lėgė sava 36,1 km vadėnama ***Lūšėnė***.

Prasėded šalep Brazdēkiu, 7 km i pėitvakarius nu Telšiū. Tek šiauriesp pru Lėiplaukė i Alsiediu ežera; paskom jau ī vadėnama Sroujė. Partek par Alsiediu miestali ė Duomienu suoda ėr ītek i Vardova, 66,4 km nug anuos žiuotiū.

Ont Sroujės prī Alsiediu ė prī Pasroujės ī do tvenkėnio.

Ėntakā:
* Dešėnė̄jė: Germontopis, Alkopis, Duomėjė
* Kairė̄jė: Rokopis

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Ouksva

thumb|200px|Ouksvas

**Ouksva** (aba ***ouksos, ouksvos***) īr geniū gėmėnies paukštiu padėrbta skīlie medie, katruo anėi paukštē ė gīven. Ouksvūs gīven ė patīs genē, ė kėtuoki paukštē: šilvarnē, čiorlē, balondē, kāp katrė pūtē, zīlės, špuokā, rauduonoudegės, kousas, žvirblē, mosėnokės, dodotē, bokotē. Ba paukštiu oksvūs miegst gīventė šėkšniesparnē, pelės, vuoverės ė kėtė gīvē.

## Veiziekat da
* Dreva
* Kelms
* Špuokininčė
Oudega

thumb|200px|Arkliu oudegas

**Oudega** ī nug kūna atsėkėšė̄s stoumenė pratēsėms, padėrbts ėš stoumenė kaulaliu. Oudega tor daugoms stoumenėniu gīviu. Paukštēms oudega paded skirstė, žovims, ondens žėndouliams - plauktė, kāp katrėms gīviams - tėisē biegtė. Karvės, arklē so oudega baid bimbalus. Daugomā bezdiuoniu oudega pagelbie karstītėis pu medius.

Kateguorėjė:Kūna narē
NRK

**NRK** - vėišuojė, prėgolontė Nuorvegėjės valstībē, Nuorvegėjės televėzėjės, radėjė ėr interneta transliavėma kuorpuoracėjė.

## Istuorėjė
Nuorvegėjuo radėjo pradiėjė transliout 1925 m.
NRK bova ėkorta 1933 m.

## Žėnuomė darboutuojē
* Paul Arne Skajem - žėnuoms spuorta kuomentatuorios. 

## Kanalā

### Radėjė

### Televėzėjė
* NRK1
* NRK2
* NRK3 / NRK Super

Kateguorėjė:bėndruovės
Kateguorėjė:Televėzėjės kanalā
Kovėits (miests)

**Kovėita miests** ī Kovėita suostėnė ė dėdliausis anuo miests. Tas īr dėdlē muodernėšks miests.

## Istuorėjė
Kovėita miests ėkorts XVIII o. pradiuo. Miests grēta auga pu II svieta vainuos pabonguos. Miests bova magtīngā sogriauts 1990 m., kūmet Kovėita ožpoulė Iraka vaiskos.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Kovėita miestā
Nogara

thumb|220px|Nogara

**Nogara** () ī žmuogaus aba kuokė kėta gīvė lėimenė dalės, katra ēn nug kakla lėgė strienu. Nogaruo prėgol stoumens ė kriauklu ožpakalėnė posė. Žmuogaus nogaruo ī sodietinga moskolū sėstema, katra doud laikītė kūna statmenā ė kostintė galūnės.

Kateguorėjė:Kūna narē
Paul Arne Skajem

**Paul Arne Skajem** (g. 1958 m. groudė 1 d. Uoslė, Nuorvegėjuo) - Nuorvegėjės kalnū slaluoma slėdėnietuos. Dalīvava 1980 m. žėimuos uolėmpėjaduo. Dabartėnė gadīnie dėrb suodėnėnkīstės sektuoriou ė šalėp ton kuomentoun NRK transliavėma kuorpuoracėjės spuorta pruogramas. 

Skajem
Happyendless

**Happyendless** - terpatautėnis mozėkėnis pruojėkts. Tas īr alektruonėnės mozėkas pruojėkts, nū 1998 m.

## Narē
Dabartėnē gropės narē īr:
*Saulius Prūsaitis,
*Andrius Kauklys,
*Marius Narbutis.

Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Gaistrs Hemsedalė pabiegieliu cėntrė

**Gaistrs Hemsedalė pabiegieliu cėntrė** - 2015 m. lapkristė 11 d. onkstėi rītė nutikosė ėškada, katruos čieso sodegė Hemsedalė pabiegieliu cėntros Nuorvegėjuo. Bova evakuoutė 162 cėntra gīvėntuojē i artėmiausė Tuv muokīkla ė kėtas vėitas Hemsedalie.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Notėkėmā
ADA onėversėtets

thumb|250px|ADA onėversėtets
**ADA onėversėtets** () īr Azėrbaidžiana onėversėtets, esontis Baku miestė. Īkorts: 2006 m. Stodentā: 700 (2015 m.)

## Šaltenē

## Nūruodas

*ADA onėversėtets {az}

Kateguorėjė:Azėrbaidžians
Kateguorėjė:Onėversėtetā
Nachičevanės onėversėtets

**Nachičevanės onėversėtets** () īr Azėrbaidžiana onėversėtets, esontis Nachičevanės miestė. Īkorts: 1999 m. Vėik 4 fakoltetā.

## Šaltenē

## Nūruodas
*Nachičevanės onėversėtets {az}

Kateguorėjė:Azėrbaidžians
Kateguorėjė:Onėversėtetā
Uber

**Uber Technologies Inc.** (Stėlėzoutā **U B E R** - JAV teknuologėjū bėndruovė, katros glabnuojė vėikla īr namuokamū taksė paslaugū agėntavėms. Bėndruovė ėkorta 2009 m. 

Dara Khosrowšahi, vīna nu īvāruojamuokajim i pazeistamajim vadeituojim tehnologeju i biznesa pasaulī, myusu dīnuos ir pazeistama kai pasaulī leluokuo tīšsaistis transporta pakolpuojumu uzjāmuma Uber izpylddirektore. 

Kateguorėjė:Bėndruovės
Snaps

[thumb|240px|[Sakals|Sakala makaulė ė snaps]]

**Snaps** īr kāp rags padėrbts paukštė kūna narīs, skirts alsavėmuo ė lesėmuo. Snaps sodarīts ėš ontspanė vėršou ė pusnapė apatiuo. Snapa ragėnis mauks ėštėsā keitas, ė paukštis tor anon nosėtrintė. Tudie keitas ė paukštė snapa spalva.

Snapa ėšruoda nuogniausē prėgol prī ton, kāp ė kon paukštis jied. Prīdo, paukštis snapo pešiuo plonksnas, kraun gūžtas.

Kateguorėjė:Paukštē
Kateguorėjė:Kūna narē
Kaukaza onėversėtets

thumb|250px|Kaukaza onėversėtets
**Kaukaza onėversėtets** () īr Azėrbaidžiana onėversėtets, esontis Chirdalana miestė. Īkorts: 1993 m. 2015 m. bova 5000 stodentū.


AICT 2011 Qafqaz University.jpg|2011
Qafqaz Universitetinin nailiyyətləri 18.04.2012.jpg|2012


## Šaltenē

## Nūruodas

*Kaukaza onėversėteta tėnklopis, azeru kalba.

Kateguorėjė:Azėrbaidžians
Kateguorėjė:Onėversėtetā
Ponska valstis

thumb|250px|Valstė žemielapis

**Ponska valstis** (, ) ī valstis šiaurės rītū Lėnkėjuo. Aple 80 nuošimtiu valstė gīventuoju īr lietovē. Ponska valstė admėnėstracėnis cėntros īr Ponska miestalis. Valstė pluotībė 138,37 km², žmuoniu skaitlius ī 4611.

## Koltūra
Ponska valstis koltūrėškā artėms Lietovā. Vēk šmuots lietoviu tautėniu kuolektīvu, katrėi ožsėjēm koltūrėnė vėikla, katra skatėn lietoviu kalbuos, papruotiū ė istuorėjės keravuojėma.

## Ūkis
Ponska valstie tonkiausē žmuonės ožsijēm žemės ūke ė kaima torėzma vėikla. Valstė īr mėzernas žemės, katrū skalsoms ī menks. Pramuonė  mėnka vēk. Īr tėktās kepīkla ė mēsas apdėrbėma dėrbīkla. 

Kateguorėjė:Lėnkėjės geuograpėjė
Tūtlīs

thumb|250px|Tūtlīs

**Tūtlīs, badpaukštis, bodotis, dodotis, popoks, popotis** (lot. *Upupa epops*, angl. *Hoopoe*, vok. *Wiedehopf*) ī dėduoks, margos paukštis; ons ī vėinėntelis kokotėniu šėimuo.

## Ėšplėtėms
Tūtlē gīven Euruopuo, Šiaurės Afrėkuo, Azėjuo. Lietovuo anėi nie tonkūs. Gīven pamedies, ganīklūs. Jied vėsuokius varmus, slinkius, liūlius, katrėi tik gīven ont žemės. Sojied daug ėškada darontiu trondiū. Par žėima būn Afrėkuo, Pėitū Euruopuo. Lietovuo būn nug balondė lėgė siejės.

## Ėšruoda
Tūtlīs īr aple 70 g sonkoma. Skrend lietā, kreivā, kāp pleštekė. Kūns ī muolė spalvuos. Ont nogaras ī skersas joudas joustas, ontoudegis balts ī, oudega ī jouda. Ont makaulės ī jouduos spalvuos koudoks. Tūtlīs spierē vaikšt ė biegėnie. Snaps ėlgs, lenkts, īlėns.

## Gausėnėmasis
Tūtlē perėn ouksvūs. Kėni dėrb ėš koukšta šiaudu, samanu, keleta plonksnu. Ded 5-6 (sīkēs nat 12) baltu kiaušiu, katrūs perėn daugiausee patalė.\

## Šaltėnee




Kateguorėjė:Paukštē
Smalienā

**Smalienā** (, ) – suoda Ponska valstie, šiaurės rītū Lėnkėjuo. Smalienūs gīven aple 8 nūšimtē (1984 m.) lietoviū.

## Istuorėjė
Nū XIII–XIV o. lėgė 1795 m. Smalienā prėgolė Lietuvos Dėdlėjē Konėgākštīstē.

Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
2015 m. atakas Parižiou

**2015 m. atakas Parīžiou** - krūva atakū  Parīžiou, Prancozėjuo, 2015 m. lapkristė 13 d. vakarė. Par atakas žova 137 žmuonis, daug palėka sožeistė. Bova šauduoma skėrtinguos vėituos Parīžiaus cėntrė ė notėka spruogėmā *Stade de France* stadėjuonė. 

Pracozėjės prezidėnts paskelbė napaptastuojė padėiti ė oždarė valstībės robežius.

## Šaltenē

 
Kateguorėjė:Notėkėmā
Kateguorėjė:Teruorėzmos
Genīs

thumb|250px|Do genio

**Genīs** (, , ) ī vairaus dėdloma medės paukštis, katros kalen mediu stoumenus.

Anūm staibiu moskolā ī kėitė, tudie genē poikē laipiuo pu medius. Nagā aštrūs, ožrėistė. Oudega ī trompa, plonksnas šiorkštės. Genė kramė ī nuognē stuora, ka galietom ėštverė kāp genis kal medi. Snaps ī stėpros, anuo būktās kalto ons kalen ouksvas. Lėižovis ī limpons, tēvs, so dīgliouto galo, ka genis anou galietom ėštrauktė kėrmėlus, katrėi gīven pu medė žėivė.

Genīs gīven medies, ėšsikal ouksva medius (tonkiausē pošīsė).

Kateguorėjė:Paukštē
Krakė

thumb|250px|Krakė

**Krakė, meleta** (, , ) ī prī geniū (*Picidae*) prėgolons dėdlis jouds paukštis. 

Anuos kūns ī jouds. Nogara blizg kāp metals, kūna apatė pilkā jouda. Patėna makaulės vėršos ī raudons. Snaps baltā jouds. Staibio pilko.

Lietovuo krakė ī tonkė. Gīven spīglioutu aba mišriū mediu medies. Kāp ė genis, krakė pasėdėrb ouksva medi (tonkiausē pošie aba eglie). Kāp ėšved vākus, meleta ouksva palėik ė dėrb nauja.

Kateguorėjė:Paukštē
Kiekštos

thumb|250px|Kiekštos

**Kiekštos** (, , ) ī paukštis, katros prėgol prī varnu šėimuos.

## Ėšplėtėms
Kiekštos gīven dėdlie Eurazėjės dalie: nug Vakarū Euruopas lėgė šiaurės vakarū Afrėkas ė pėitrītiu Azėjės. Lietovuo tas ī tonkos mediu paukštis, katros čiuonās būn par žėima, bet kāp katrėi kiekštā ėšskrend tūliaus pėitūsump.

## Ėšruoda
Kiekšta kūna ėlgoms 32-37 cm, ėšsklēstė sparnā 53-58 cm, anon sonkoms 150-195 g. Kūns rodā pilks, makaulės vėršos joudā drīžiouts. Ont sparnu ī mielinas diemės so joudās drīžēs. Oudega ė diemės pu akėms joudas.

## Būds
Kiekštos skraidiuo nevikrē, kāptās šoukėniedams. Ont žemės šuokou dėdlēs šoulēs. Kiekšta balsos čaižos „reč-reč", sīkēs miegdiuo kėtus paukštius.

Kėni praded krautė kuova pabėnguo a balondė pradiuo jaunūs eglāties a pošāties. Ded 5-7 žalsvā mielinus kiaušius. Perėn abo paukštio. 

## Jiedėms
Kiekštos jied vėsuoki jiedi, žėima tonkiausē les gīlis. Rodeni kavuo jiedi pu samanuom, lapās, mediu skīlies.

Kateguorėjė:Paukštē
Kėnis

thumb|250px|Cīrolė kėnis

**Kėnis** (da **lėzdos, gūšta**) ī tonkiausē paukštiu padėrbėnts noms kiaušiams dietė. Ba paukštiu kėnius dėrbėn kāp katrėi žvierē, varlės, žovis, vabzdē. Anėi ī dėrbėnamė ėš sausū žuoliū, mediu šakaliu, lapu, šaknu, kūlaliu, tēpuogi ėš vaška, seiliu, dombla ė kt.

Paukštē kėnius tonkiausē dėrbėnas mediūs (ont šakū), pėivū paukštē - terp žoliū, ondens paukštē - lindrīnūs. Kėtė paukštē kėnė nesok, vuo padėrb doubotė žemie (orvalius) aba medie (ouksvas). Vėinė paukštē sava kėnius laik atsto nug kėtū paukštiu, kėtė (īpatingā jūras paukštē) vėsė dėrbėn kėnius sīkiom.

Kāp žmuonis nuor, ka paukštis padėrbtom kėni šalep truobesiū, tāp padėrb špuokininčė.
Tamara

thumb|right|200px|Karalėinė Tamara

**Tamara** - () (mėrė – 1207 m.) –  Grozėjės valduovė (1184–1207 m.). Tamaras valdīma metās Grozėjė palėka magtīnga valstībė. Ana bova karale Geuorgėjaus III dukra. Tamara bova dėdlē gražė ė pruotīnga.

Kateguorėjė:Grozėjės valduovā
V774104

**V774104** -  tuoliausē skrendons Saulės sėstemas uobjekts. Tas uobjekts bova aptėkts 2015 m. lapkristė mienesie. Tas īr panašē Plutona dėdloma. Uobjekts bova rasts nauduonont Subaru teleskuopa.

Kateguorėjė:Saulės sėstema
Apša

**Apša** aba **Apšė** (, ) īr opės Žemaitėjuo, Skouda rajuonė ė Latvėjuo; Bartovas dešėnė šmuota ėntaks.

Prasėded i šiaurės rītus nug Īlakiu, tek vakarūsump par Vakarū Korša aukštoma ė Pajūrė žemoma. Ītek i Bartova šiaurės vakarūsump nug Skuoda. Apšas aukštopis da ī vadėnams ***Vereta***. Vėdoropė ė žemopė vaga een par Latvėjės ė Lietovuos robežiu.

Ėntakā:
* Kairė̄jė: Gīpelkis, Spėgėns, Dabropis, Lendims
* Dešėnė̄jė: Kaltis, Sartis, Vidvėdė, Rona

Suodas prī Apšas: Giesalā, Dėdlė̄jė Rūšopē, Narvīdē (Žemaitėjuo), Plūduonē (Latvėjuo).

Kateguorėjė:Latvėjės opis
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Valjedopars

**Valjedopars** () īr miests Kuolombėjės Sesara departamentė. Tas īr departamenta cėntros. Miestė gīven aple 350 tūkst. žmuoniū.

Kateguorėjė:Kuolombėjės miestā
Pala

**Pala** īr opės Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie; tas ī Mėnėjės kairė šmuota ėntaks. Prasėded 4 km i vakarus nug Tveru, Tveru medie, prī Ožpeliu suodas. Tek šiaurės rītusump, daugiausē par medės. Ītek i Mėnėjė 172 km nug anuos žiuotiū, i vakarus nu Medingienu.

Ėntakā:
* dešėnė̄jė – Tėdis, Inskouda, Doubolis;
* kairė̄jė – Aitralė, Pilsopis, Rauduonopis.
Vaga vėituom ī ėštėisinta. Suodas prī Paluos: Guomantlaukis, Pažieras, Oždoubolis, Ožpelē.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Žagata

thumb|200px|Žagata

**Žagata** aba **šarka** (, , ) ī baltā jouds paukštis so ėlga oudega, katros prėgol prī varnėniu (*Corvidae*) šeimuos.

## Ėšruoda
Žagata nesonkē galam atpažėntė ėš anuos aprieda. Ė patėna ė patalės makaulė, kaklos, pagorklis, nogara, oudega ė sparnā joudė ī, žvilg būtom mielinā žalis metals. Skėlvis ė krūtėnė baltė ī. Žagatas kūna ėlgoms ī 40-51 cm, ėš katruo 20-30 cm prėgol ėlgā oudegā. Sonkoms ī 175–300 g.

## Būds
Žagatas given paopiū, paežeriū krūmīnūs, anuom patink giventė krūmīnūs, katrėi aug vėdor pėivu ė laukū. Čaižē riek „šėk-šėk-šėk… " Kėni jau kuova dėrbėn beržūs, karklūs, pošīsė. Balondė pradiuo ded 7-8 kiaušius, katrus perėn 18-20 dėinū.

Žagatas paprastā given puoruo. Īr atsargės ė žmuogaus prī savėms neprėlaid. Ožveiziejosės kuoki tās žvieri aba žmuogu praded riekautė aba tīkē noskrend. Žagata ī ne tėktās vėins ėš pruotingiausiu svieta paukštiu, no ė vėins pruotingiausiu gīviu.

## Jiedims
Žagatas jied vabzdius, kiaušius, jaunus paukštokus, pelės, ougas, vaisius, žėima les ė vėsuokės šiokšlės.

## Nūruodas
* phys.org / New study takes the shine off magpie folklore, Published: August 16, 2014

Kateguorėjė:Paukštē
Ekversheima traukėnė avarėjė

**Ekversheima traukėnė avarėjė** - traukėnė avarėjė, katra notėka 2015 m. lapkristė 14 d. Ekversheima savėvaldībie, Prancozėjuo, šalėmās Vuokītėjės robežiaus, kūmat nū biegiu noriediejė mėigėnams grētasis traukėnīs. Traukėnīs vīka 350 km/ad. grētio. Par ton avarėjė žova 10 žmuoniū.

Kateguorėjė:notėkėmā
Kiaušis

thumb|250px|Krežis so kiaušēs

**Kiaušis** īr paukštiu ė ruopliū dedams gamals, ėš katruo ėšsėrėden jaunėklis. Kiauši deng kėits lokšts, pasėdarė̄s ėš kalcė karbuonata. Vėdou ī trīnīs, ėš katruo pasėgamėn gīvis, vuo aplėnkou trīni jous baltėms. Tas ī medegas jaunėkliou kiaušie jiestė.

Kiaušiu dėdloms skėras prėgolamā nug paukštė: patīs dėdliausė ī strotė kiaušē (1,2 kg), vuo mažiausė - kuolėbrė (0,5 g).

Ėš kiaušė jaunėklis ėšsėrėt tėktās esant tinkamā šėlomā, tūdie paukštē tor anon nūlatuos perėntė: tas gal tēstėis nug 14 lėgė 55 dėinu. Diel kiaušė kieravuojama paukštē padėrbėn kėni. Ruoplē tonkiausē ožkas kiaušius pu žemė ė anūm nebkeravuo.

Kiaušē ī gers, daug suotiū medegu torėns jiedis, tūdie žmuonis augėn paukštius kiaušiams dietom (paprastā vėštas, žōsis, daba ė potpalas, strotius).

Kateguorėjė:Gausėnėmasės
Kateguorėjė:Jiedē
Varnalė

thumb|250px|Varnalė

**Varnalė, kousos, kuovoks** (, , ) īr paukštis, prėgolons prī varnėniu (*Corvidae*) paukštiu šėimuos.

## Ėšruoda
Varnalė ī 34-39 cm ėlgoma, anuos sonkoms ī 175–280 g. Nu varnu, kuovū skėras ka īr mažesnė, švėisesnė, trompesnio snapo, lengviau skraid. Makaulės vėršos, nogara, oudega ė abo sparno juodė, vuo kaklos pilks, anon šuonā balsvė.

## Būds
Varnalės given miestūs, suoduos, pamedies, parkūs, suodnuos. Ī nuognē vikrė ėr alasa, tonkē laikas krūvuo so varnuom, kuovās, kronklēs. Rodeni ė žiema dėdli varneliu polkā nakvuo miestu mediūs.

Kėni kraun ouksvūs, pastuogies, paliepiūs, buokštūs. Perėn paprastā krūvuo ciels polks varnaliu. Ded 4-6  kiaušius, katrus perėn 17-18 dėinū. 

## Jiedėms
Varnalės jied vabzdius, ė anūm vikšrus, kiėrmėlus, pelės, kiaušius, les ougas, vaisius, miegst kapstītėis pu šiokšlės.

Kateguorėjė:Paukštē
Vėlka (Mėnėjė)

**Vėlka** īr opalis Žemaitėjuo, Telšiu ė Plongės rajuonūs; Mėnėjės dešėnė šmuota ėntaks. Prasėded Žemaitiu aukštomuo, i pėitrītius nug Žilvitiu. Tek vingorioudama daugiausē pėitvakariūsp, partek Dieva Kriesla, Klaišiū medės. Ītek i Mėnėjė 185,5 km nug anuos žiuotiū, pėitvakariūsp nug Saušėlė.

[left|thumb|250x250px|Opievardis kelie  <span style="color:white">'''4614'''</span>&nbsp; [Žarienā–Lėiplaukė–Alsiedē&nbsp;]]

Ėntakā: Linmarkis (kairīsis), Gargždopis (dešėnīsis).

Prī Vėlkas īr anas suodas: Vėlkas, Varnātē, Zalepūgā.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kalopis

**Kalopis** īr opalis šiaurės Žemaitėjuo, Mažeikiu rajuonė, Vėntas dešėnė šmuota ėntaks. Prasėded Apošrota medie. Tek pėitvakariūsump, parkert gelžkeli i Mažeikius. Ītek i Vėnta Vėikšniū miestalie.

Tor bavardi ėntaka (dešėni).

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Trėmiesiedis (opės)

**Trėmiesiedis** īr opalis Žemaitėjuo, Telšiū ė Mažeikiu rajuonūs, Virvītės kairė šmuota ėntaks. Tek nug Telšiū rajuona. Kert Vėikšniū-Trīškiu vėiškeli. Šalep Kapienu ītek i Virvytė. Prī opės stuov Trėmiesiedė suoda.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Švėntopis

**Švėntopis** gal rēkštė anuokės opės:

* Vėntas ėntaks;
* Dabėkėnės ėntaks;
* Vėjuolės ėntaks.
Švėntopis (Vėnta)

**Švėntopis** īr opės Žemaitėjuo, Mažeikiu rajuonė, Tirkšliū seniūnėjuo, Vėntas kairė šmuota ėntaks. Da īr vadėnams *Saldopio, Druobopio*. Prasėded Plienakiu suodas pašmuotie. Tek par Ožlėiknė. Vuoveriū suoduo ītek i Vėnta, 209,1 km nug anuos žiuotiū. 

Švėntopis ī šaltaondenis, gausē suotėnams šaltenieliu ė gaubams mediu vainėku. Vasaras čieso, liepas mienėsė pabonguo, kuožnās metās Ožlėiknie liuob vīktė šv. Magdės atlādā, kor liuob sosrėnktė šmuots vierintuoju. Anėi liuob plautė opelė ondenio sava uopas, kėtė liuob semtėis anuo boteliūsmp ė vežtėis i nomus.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Šaltenis

[thumb|200px|Deviniu versmiū šaltenis šalep [Luopaitē|Luopātiu]]

**Šaltenis, šaltėnis, šaltenielis, versmie** ī tuokė vėita, katruo pužemėnis ondou patsā trīkšt ėš pu žemės pavėršė. Tonkiausē šaltenē būn tenās, kor pužemėnė ondėnė takus kert kuokistā žemės pavėršė pažemiejėms (slienis, ragova, ežera īdoubs). Paprastā šalenė ondou būn šalts kāp leds, bet vėitūs, katrūs pavēk pužemiu karštoms, šalteniu ondou būn šilts, vuo sīkēs net verdons. Srūndamė šaltenē sīkēs tirpėn ė vėsuokės droskas – tāp pasėdėrb sūrē aba aštrē (mėnėralėnē) šaltenē.

Šaltenielē Žemaitėjuo nū sena liuob būtė nuognē kieravuojama ė pagarbuo laikuoma vėita. Vierīta, ka šalteniu ondou gal pagīdītė uopas, žlėboma, skaudamas vėitas, da vierīta, ka ons īr prėgolns švėntėnėmou. Krėkštiuonībės gadīnie prī tokiū švėntu šaltenieliu pabūdavuotas kuoplīčelės, bažninčės.

Kateguorėjė:Ondou
Anonymous

**Anonymous** (anuonėms) - terptautėnis vēkliū žmuoniū tėnkls, katros kariaun prīš ton, ka anėi mėslėn ka īr bluogė žmuonis aba uorganėzacėjės. Pū 2015 m. lapkristė teruora ataku Parīžiou uoranėzacėjė kuovuo prīš IS.

Kateguorėjė:Organėzacėjės
Vėišetė

**Vėišetė** īr opės Žemaitėjuo, Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo; Vėntas kairė šmuota ėntaks. Tek i šiaurė ėš Balienielė ežera. Daubariū suoduo ītek i Vėnta, 201 km nug anuos žiuotiū.

Ėntakā: (vėsė dešėnė̄jė): Balienopis, Gailiešis, Štolps. Prī Daubariū 1972 m. ont Vėšetės padėrbts  tvenkėnis (pluots 15 ha).

Kor sotek Vėišetė ė Štolps, stuov do Daubariū pėlēkalnio, vuo prī sotekiejėma so Vėnta ī Daubariū alks, vadėnams Guojēs.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
2015 m. Bamaka ataka

** 2015 m. Bamaka ataka** - Radisson Blu vėišbotė ožpoulėms 2015 m. lapkristė 20 d. Malė suostėnie Bamakė. Ožpoulėkā bova Al Morabitūn karėnė teruora gropė. Ta gropė prėjėmė atsakuomībė par Twitter suocēlėnem tėnklopie palikta naujīna. 24 žmuonės bova nožodītė. 

Kateguorėjė:notėkėmā
Lėndrīns

thumb|250px|Lėndrīns (Kiedainiu raj.)

**Lėndrīns** aba **lėndrėmā** īr vėita, katruo aug nuognē dėdlis šmuots lėndriu. Tas būn ežerū, prūdu, kūdru, liūnu krontā, lonkū parobežē. Kap ežers seklos īr, tap lėndrės anou vėdorie gal padėrbtė lėndriu salas (pluovus). 

Lėndrīnā īr svarbė ondens paukštiu givenama vėita. Seniau jaunas lėndrės liuob pjautė, ka gīvolius šertom.

Kateguorėjė:Žemės vėitas
Kronkėns

thumb|250px|Kronkėns

**Kronkėns, kronkis, joudvarnis** (, , , , ) īr dėdluoks, jouds paukštis, katros muokslėškā prėgol prī varnėniu (*Corvidae*) šeimuos. 

## Ėšruoda
Kronkėns ī geruokā dėdlesnis kāp varna. Ciels anou kūns jouds ī. Snaps ė kuojės tēpuogi joudas. Kūna ėlgoms ī 54-69 cm, sonkoms 1100–1560 g.

## Būds
Kronkėns Lietovuo given nūlatuos. Ėsėkor nedėdlies medies, ožvis labiausē miegst pošīnus. Given puoruo. Top ont mediu vėršūniu, vėsuokiu basliū.

Kėni praded krautė jau vasari. Tamė patiam kėnie perėn kelet metu ėš eilies. Ded paprastā 5 šmuotoutus kiaušius. Perėn patalė 20-23 dėinū. 

Kronkėnā paprastā given 10-15 metū (retsīkēs lėgė 40 m.).

## Jiedis
Kronkėns jied kėtus paukštius, anūm jaunėkius, mažus žvieralius, jied dviesenėna.

Kateguorėjė:Paukštē
Lėipsnalė

thumb|250px|Lėipsnalė

**Lėipsnalė** (, , ) īr paukštoks, katros muokslėškā prėgol mosėnokiėniu (*Muscicapidae*) šeimā.

Lietovuo tas paukštoks ī tonkos. Perėn lapoutiu ė maišītuos medies, vuo pošīnūs given retā.

## Ėšruoda
Kūna vėršos, sparnā ėr oudega rosvā pilkė ī, lielė ėr krūtėnė muorkvėnē.

## Būds
Lėipsnalė Lietovuo būn nug balondė lėgė spalė. Kėni sok pu žuoliū kēsās, griaumenās. Ded 5-7 kiaušius, ėšrašītus rodās puškalēs. Jaunėklē kėnie būn 12-14 dėinū.

Paukštoks tonkē lonkas prī žmuoniū, anūm nesėbaug. Given ė dėdliūs miestūs.

## Jiedis
Lėipsnalė ont šlapės žemės rankiuo srāgius, slėikus, vabzdius, vuorus. Vasaras pabėnguo ė rodeni les ougas (šaltekšnius, jėvas, mielīnės, ašuoklius, vīnvītius).

Kateguorėjė:Paukštē
Dolma

thumb|200px|Vīnougiu lapu dolma ėš Azerbaidžana
thumb|200px|Ankštėniu pėpėru Dolma ėš Romonėjės
thumb|200px|Kordėška dolma

**Dolma** - Azėjuo ė pėitrītiu Euruopuo paplėtė̄s jiedis, ėšdėrbams īdaront daržuovės so rīžēs. Ožvadėnėms dolma ir kėlėma nū torku kalbuos žuode *dolmak*, kas rēšk īdarīts.

Kateguorėjė:Jiedē
Chuans Karluosos I

thumb|180px

**Chuans Karluosos I** (pėlns vardas īr: *Juan Carlos Alfonso Víctor María de Borbón y Borbón-Dos Sicilias*) Ėspanėjės karalios, katras vald valstībė nūg 1975 m.

Kateguorėjė:Valduovā
Kateguorėjė:Ispanėjės žmuonis
Bounty

thumb|right|290px|Parlaužts Bounty

**Bounty** - čėkuolada jiedis, katra ėšdėrb bėndruovė Mars Incorporated. Bounty sodėitie īr kuokuosu, pėinėška čėkuolada. Bounty pėrmuojė lėika atsėrada 1951 m. JK ė Kanaduo.

Kateguorėjė:čėkuolada jiedē
2015 m. Rosėjės Sukhoi Su-24 liektova nomošėms

thumb|right|199px|Su-24 liektovs

** 2015 m. Rosėjės Sukhoi Su-24 liektova nomošėms** - 2015 m. lapkristė 24 d. rītė Torkėjės karioumanė nomošė Rosėjės kara liektova Su-24, katras pažėidė Torkėjės uora erdve 10 lėiku par 5 mėnotes. Rosėjės pėluotā bova 3 lėikos parspėitė pakēst skrėdėma krīptė, bat napaklosa. Liektova nomošė do Torkėjės uora kariaunas liektovā F-16. Pėluotu lėkėms naāškos.

## Rēkcėjė
Tas notėkėms solaukė diemese vėsam Svietė. Tas bova pėrms lėiks, kūmat NATO valstībes kariauna nomošė pėluotounama Rosėjės kara liektova.

## Šaltenē

Kateguorėjė:notėkėmā
Mars (čėkuolads)

200px|thumb|right|Mars

**Mars** - čėkuolada jiedis. Mars sodėitie īr čėkuolada. Mars pėrmuojė lėika atsėrada 1932 m. 

Kateguorėjė:čėkuolada jiedē
Snickers

**Snickers** - čėkuolada jiedis. Snickers sodėitie īr karamelės, čėkuolada, rėišotu. Snickers pėrmuojė lėika atsėrada 1930 m. Lėmė 1990 m. JK ė Airėjuo pardoudamė Snickers batounelē liob vadīntėis **Marathon**.

Kateguorėjė:čėkuolada jiedē
Spīna

thumb|right|200px|Spīna so raktās

**Spīna** - rakonds so katruo galėm ožrakīnt ė otrakīnt rakondus. Spīna gal būt pakabėnama aba īstatuoma.

## Istuorėjė
Mėslėnama, ka pėrmas spīnas atsėrada II tūkst. pr. m. e. Egėpte.

Kateguorėjė:rakondā
Milky Way

200px|thumb|right|Milky Way

**Milky Way** - čėkuolada jiedis. Milky Way sodėitie īr čėkuolada. Milky Way pėrmuojė lėika atsėrada 1923 m. Anou sokūrė Franc C. Mars.

Kateguorėjė:čėkuolada jiedē
Aunova

**Aunova** () īr opalis rītū Žemaitėjuo; Vėntas kairė šmuota ėntaks. Prasėded Šiauliū rajuonė, 5 km i pėitus nug Raudienu, Ožpelkiu medie esontiam torpīnė. Tek pėitūsump, Šiauliu rajuonė pratek šmuota mediu: Ožpelkiu, Ginteniu, Kibgėrės. Paskom tek par Kelmės rajuona. Žemopie pasok pėitvakariūsump ėr ītek i Vėnta 316 km nug anuos žiuotiū, šalep Ramotiu suodas.

Ėntakā – Šeškopis, Gomilta (kairė̄jė), Šatrėjė (dešėnė̄jė).

Aukštopė slienis siauros ė gėlos, žemiau pelkiets (anuo platoms 200–600 m). Žemopė vaga ėštėisinta. Šalep Aunovuos īr Aukselē, Ramotē.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Bornē (Kelmė)

**Bornē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 70 žmuoniu.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Bornē

**Bornē** īr anuokės suodas:

* Kelmės rajuonė;
* Šėlalės rajuonė;
* Telšiū rajuonė;
* Zarasū rajuonė.
Pfizer

**Pfizer Inc.** - dėdlė JAV farmacėjės bėndruovė, katra ėšdėrb vėsuokius liekvarstus.

## Istuorėjė
Bėndruovė XIX omžiou ikūrė (ė lėgė pat 1900 m. anā vaduovava) vuokītiu kėlėma amerėkuons Charles Pfizer krūvuo so sava posbruolio Charles F. Erhart. 

Kateguorėjė:bėndruovės
2015 m. šaudīms Kuoluorada Springsė

**2015 m. šaudīms Kuoluorada Springsė** - 2015 m. lapkristė 27 d. notėkės šaudīms JAV,Kuoluorada Springsa miestė, šėimuos planavėma klėnėkuo. Mėnavuonama, ka bova sožėistė 4 puolėcėjės parėigūnā ė krūva cėvėliū žmuoniu. Šaudītuos bova sogauts gīvs. Bova ėššauta 20 lėiku par 5 minotės.

## Šaltėnē

Kateguorėjė:notėkėmā
Korapka

thumb|250px|Korapka

**Korapka** (, , ) īr mažā skraidons paukštis, katros prėgol prī pazanėniu (*Phasianidae*) paukštiu šeimuos. 

Anuos kūns būn palšā rods, sver aple 400 g. Ėšrašīts menkās skersās roužās. Ont krūtėnės ī tomsė pasaguos skvarmas diemie. Korapkas laikas krūvuo, tonkiausē vākštiuo ont žemės, vuo paskom so alaso pakīl, skrend vėkrē ė tėisē.

Given dėrbamūs laukūs, kor ī gausoms krūmu. Kėni sok ont žemės terp žuoliū. Gegožė mienėsi ded 12-24 palšus kiaušius. Perėn anūs 24 dėinas, ved vėina vada.

Lietovuo korapka ī tonkos paukštis. Žėimuos čieso laikas artiau suodu. Les augalu sieklas, grūdus, tēpuogi dāgus, vabzdius.

Kateguorėjė:Paukštē
Luokīsta

**Luokīsta** īr opės Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, kairė šmuota Jūras ėntaks. Prasėded i šiaurė nug Laukovuos, pradiuo tek i pėitus, ož Šėlalės – i vakarus. Ītek Jūruop 112 km nug anuos žiuotiū, prī Kirniu suodas.

Ėntakā:
* kairė̄jė – Virkolė, Vāšopis, Dolkopis, Triaukšlis, Ašotis, Šuolis;
* dešėnė̄jė – Ringopis, Gestopis, Para, Lītės.

Aukštopie vaga īr ėštėisinta. Prī Nevuotiu ont Luokīstas ožtvenkts prūds žovims augintė. Žemopė vaga nuognē vingorioun.

Prī Luokīstas īr tuokės suodas ė miestā: Paluokīstalis, Dolkiu Lauks, Mėkūlės, Paluokīstis, Šerotē, Nevuotē, Gūbrē, Šierėkā, Dėrkintā, Šėlalė, Robėnavs.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kražontė

**Kražontė**, ***Kražėnė*** īr opės Žemaitėjuo, Telšiū ė Kelmės rajuonūs; Dobīsas dešėnė šmuota ėntaks.

Prasėded Žemaitiu aukštomuo, 9 km į pėitrītius nug Varniū, netuol nugis Girgždūtės kalna. Nug sava ėštaku lėg Koprės tek poikiom vėituom pėitrītiūsump, žemiau, lėgė pat žiuotiū – i šiaurės rītus. Ītek i Dobīsa 101 km nug anuos žiuotiū, prī Borbātiu ė Padobīsė.

Ėntakā:
* dešėnė̄jė: Līšopis, Malkopis, Eglīšė, Šlaunės, Gomīžla;
* kairė̄jė: Grabėkė, Šaka, Kalnīčė, Vuobelīnė, Koprė, Viegielie, Vilbiens.

Žemopie Kražontės slienis ėšruod kāp laukėnis; anamė īr gausoms sekliavū, dėdliū kūliu. Tek šalep Borbātiu pėlēkalnė. Prī Kelmės ožtvenkts prūds.

Šalep Kražantės īr: Vašėlienā, Sendvarē, Guorānē, Petrališkė, Kražē, Grėnē, Pakražontis, Šėmātē, Rėkontā, Kelmė, Koketē.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Sovalkā

**Sovalkā** () īr miests šiaurės rītū Lėnkėjuo. Pagrindėnis lietoviu kultūras Lėnkėjuo cėntros.

## Istuorėjė
Nū senuos gadīnės tuo vėituo gīven juotvingē, bet pū tonkiū krīžioutiu poulėmu ta tauta zars nonīka.

## Akanuomėka
Miestė svarbė īr jiedė, medė apdėrbėma pramuonė.

Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Starta

thumb|250px|Starta

**Starta** (, , ) īr paukštoks, prėgolons startėniu (*Emberizidae*) paukštiu šeimā. 

Patėna vėršogalvis geltuons, šmuotuots. Kūns daugiausē geltuons. Patalės nie tuokės rīškės.

Lietovuo tas ī tonkos paukštis, katros čė būn vėsus metus. Given pamedies, nedėdeliūs guojaliūs. Kėni kraun ont žemės terp neaukštu krūmu, givatuories. Kėni dėrb ėš žvieriu plaukū, žuoliū kuotū. Ded 3-5 kiaušius, katrūs perėn 12-14 dėinū. Ėšved dvė vadė.

Kateguorėjė:Paukštē
Snėigena

thumb|250px|Snėigena

**Snėigena, snėigė**, **snėigėnis**, **snėigėnioks**, **snėigolė** (, , ) īr paukštoks, prėgolons kėkėlėniu (*Fringillidae*) paukštiu šeimā. 

Patėnou vėršogalvis, žėids aplinkou snapa ė lielė īr joudė, melsva atspalvė. Nogara ė petē pilkė, stoumens ėr ontoudegis baltė ī. Skilvis ī rīškē rauduons.

Snėigena given spīglioutiu medies, suodnūs. Kėni sok ėš sausū šakaliū, žuoliū kuotū eglies, 3-16 m aukštomė. Ded 4-5 kiaušius ė perėn 13 dėinū. Ved dvė vadė. Jaunėklē kėni palėik pu 13-16 dėinū. Lietovuo tonkesnė būn žėimuos čieso.

Kateguorėjė:Paukštē
Juotvingē

**Juotvingē** ī nonīkosė baltu tauta, katra liuob gīventė nū VIII o. pr. m. e. lėgė XVII o. Juotvuo (dabartėnės šiaurės rītu Lėnkėjės, Dzūkėjės ė vakarū Godėjės pluotūs).

Kateguorėjė:Baltā
Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjė

**Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjė** - seniūnėjė Kelmės rajuona rītūs, cėntros - Tītovienā. 

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
Bondielis

200px|right|thumb|Švėižē ėškeptė bondielē

**Bondielis** ī kepams, tonkiausē kvėitėnis, jiedis. Bondielē tonkiausē būn mažėlelē, aple delna dėdloma. Gal būt vėsuoke skuonē. Žemaitėjuo tonkē būn so ouguom.

Kateguorėjė:jiedē
Gigafactory 1

**Tesla Gigafactory 1** - dėdlė Tesla mašėnu ė batarėiku dėrbīkla Nevadas valstėjuo, JAV. Ta dėrbīkla īr vēna dėdliausiu dėrbīklu vėsam Svietė. Ta dėrbīkla īr ėšbūdavuota, tēp ka būtom kū daugiau akaluogėška ė draugėška aplėnkā. Pradieta būdavuotė 2015 m., dėrb nug 2017 m., vuo galiausē ėšbėngta būs 2020 m. Ontra tuoke dėrbīkla būs būdavuonama Euruopuo.

Kateguorėjė:bėndruovės
Latgalėška Vikipedėjė

frame|right|Latgalėškas Vikipedėjės luoguotėps

**Latgalėška Vikipedėjė** liousuojė vikipedėjė latgaliu kalba īr. Pradieta kortė 2011 m. kuova 18 d., ale onkstiau bova inkubatuorė statosė. Ikoront tou Vikipedėjė palėka parkeltė 440 straipsniu. 2022 m. vasarė mienesi toriejė daugiau kāp 1000 straipsniu.

## Nūruodas
* Latgalėška Vikipedėjė

Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Lėnkėjės vīru natiuonalėnė tėnklėnė rėnktinė

thumb|Lėnkėjės valstibės vieleva
**Lėnkėjės vīru natiuonalėnė tėnklėnė rėnktinė** - tinklėnė kuomanda, katra tarptautiniesė varžībousė atstovaun Lenkijas valstībė. FIVB rėitingė užjem 2 vėita.

Kateguorėjė:Natiuonalėnes tinklėne rėnktinės
Kateguorėjė:Lėnkėjė
JAV vīru tėnklėnė rėnktinė

thumb
**Amerėkas vīru natiuonalėnė tėnklėnė rėnktinė** - tinklėnė kuomanda, katra tarptautiniesė varžībousė atstovaun Amerėkas valstībė. FIVB rėitingė užjem 5 vėita.

## Nūruodas
*www.usavolleyball.org - uofėcēlos kuomandas tėnklopės

Kateguorėjė:Natiuonalėnes tinklėne rėnktinės
Kateguorėjė:JAV
2015 m. šaudīms San Bernardėnė

**2015 m. šaudīms San Bernardėnė** - 2015 m. groudė 2 d. nutėkės šaudīms San Bernardėna miestė, Kalėfuornėjuo, JAV. Nukentiejė 24 žmuonis, žova 16 žmuoniū. Šaudoma bova žmuoniu so nagalė cėntrė. Ėšpouli sorengė do vīrėškio. Ėšpoulė muotīvs - islamėšks teruorėzmos.

## Šaltenē

Kateguorėjė:notėkėmā
Kateguorėjė:JAV
Kateguorėjė:Teruorėzmos
Viežīs

: *aple lėga veiz. [[viežīs (lėga)]]*.
thumb|250px|Viežīs
miniatiūra
**Viežīs** ī gielam ondenie gīvenons gīvis, prėgolons prī viežēgīviu. Kūns apkieravuots kėituom skvaruom (anūm tor 20), prėikie tor žnīplės. Būn aple 17 cm ėlgoma. Viežīs vākšt vismūet atbolā. 

Viežē tonkiausē given švariūs opiesmūs, pasėkavuojė̄ pu kūlēs, lūžtvėm. Sava skėlvie viežē nešiuo kalkiu kūlalius, katrėi vadėnamė viežė girnuom.

Kāp žovis ī žovaunamas, taap ė viežē ī viežiaunamė. Verdams smarkē paraudonuo.

Kateguorėjė:Gīvē
Prancozėjės vīru natiuonalėnė tėnklėnė rėnktinė

thumb
**Prancozėjės vīru natiuonalėnė tėnklėnė rėnktinė** - tinklėnė kuomanda, katra tarptautiniesė varžībousė atstovaun Prancūzėjės valstībė. FIVB rėitingė užjem 9 vėita.

Kateguorėjė:Natiuonalėnes tinklėne rėnktinės
Kateguorėjė:Prancūzėjė
Šnīpštielie

thumb|250px|Šnīpštielie

**Šnīpštielie** aba ***kėrmėns*** (, , ) īr troča torintė gīvatė, katra given Lietouvuo.

Kūna vėršos palšos, tomsē rods, 75–80 cm ėlgoma. Ėšėlgā nogaras vingioun roda aba jouda jousta. Makaulė platė, trėkompė īr, ont anuos īr X skvarmas rašts. Gīvatokus ved jau gīvus.

Lietovuo šnīpštielie tonkė īr. Būn šlapiūs medies, medės ākštelies, ėškartūs, pamediūs, tīrūs, paežeries ė vėitūs, kor aug aukšta žuolie. Anou patink šiltas vėitas, tudie gol īsauliou. Par žėima būn krūvuo graužėku londūs, kormiu orvūs, pu kelmās. Žėimuo nug spalė lėgė balondė. Daba kāp daug liūnu īr ėšsausėnt, tāp šnīpštieliū pamažiejė̄ ī. Gīvatokus ved rogpjūti.

Šnypštielie medioun naktėis pradiuo - jied mažus graužėkus (pelės, pelienus), drėižus, varlės, kiaušius, vabzdius, kėrmėlus. Žmuogaus ana tīčiuom nepoul, bet jēgo ont anuos ožlėp aba ana pakostin ta ana skaudē kond. Šnīpštielės kondis ī tročīzna, bet nug anuo miršt netonkē. 

Kateguorėjė:Ruoplē
Drėižā

:: *Aple suoda Šėlalės rajuonė veiz. [[Drėižā (Opīna)]]*.
[thumb|250px|[Kamelejuons]]

**Drėižā** (, *Sauria*, , ) īr šaltakroujē gīvē. 

Anūm kūns ī paėlgs, so āškio kaklo ėr ėlga oudega. Tor poikės galūnės ėr ėlga stoumeni. Akiū vuokā kost, tor gerā veizėma ausėis būgnėnė plievė. 

Svietė ī vėršom 3800 rūšiū drėižū.

Lietovuo ėš drėižū given gloudens, drėižos.

Kateguorėjė:Ruoplē
Drėižos

thumb|250px|Drėižos kaitėnas saulie

**Drėižos** (,  t.p. *Common Lizard*, ) īr prī drėižū prėgolons ruoplis.

Lietovuo ta ī nuognē tonkė rūšės. Ėlgoms 6-10 cm. Spalva būn nug roduos lėgė jouduos.

Given medies, tīrūs, senūs ėškartūs, pruogomūs, medės ākštelies. Anam patink šlapuokas vėitas, vuo sausū vėitu prėveng.

Drėižos jied vuorus, vabzdius ė kėtus bastoumenius, vėsuokius kenkiejus.

Kateguorėjė:Ruoplē
Gloudens

thumb|250px|Gloudens

**Gloudens** aba ***gelžėnėkė*** (, , ) īr ruoplis, prėgolons prī drėižū.

Anon kūns 35-45 cm ėlgoma, ėšruod kāp gīvatės, bet gloudena akiū vuokā kost, oudega ėlga īr ė lengvā nolūžt, kuoju netor, skūra main luopās, vuo ne ėšsėner sīkiom kāp gīvatė. Lėižovis dvėšaks. Kūna deng tomsūs žvīnā. Tročlīvs ons nie. Sver lėgė 1 kg. Gloudena omžios gal' būtė lėgė 9-12 metu.

Gloudens given spīglioutiu ė lapoutiu medies, medė ākštalies, ėškartūs, kiūt pasėkavuojė̄s pu lapās aba šakuom. Sīkēs būn suodnūs, krūmās apaugosiūs opiū krontūs. Žėimuo graužėku londūs, pu kelmās.

Kateguorėjė:Ruoplē
Opiekšlis

thumb|200px|Opiekšlis Žemaitėjuo (Vainēkopis, Kretingas raj.)

**Opiekšlis, opiesnos, opiesmos, opelīkštis, opalis, srauts, ravs** īr maža opės, katruos platoms būn nug keliū dešėmtiū centėmetru lėgė keliū metru. Opiekšlė ėlgoms būn lėgė keliū keliuometru, vuo gėloms būn lėgė 1,5 m. Pasėdar pu lītaus ėr ėšė̄jos pužemė ondeniou.

Daugoms opiekšliu vasaras sausmiū čieso ėšsausie, vuo ondens anūs gausē būn tėktās pavasarė palaiduos čieso ė pu pīlas.

Lietovuo gausoms opiekšliu ėšdėrbtė i meliuoracėjės griuovius.

Kateguorėjė:Opis
Opīna (Virvītė)

**Opīna** īr opės Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė; Virvītės dešėnė šmuota ėntaks, prėgolons Vėntas baseinou. Prasėded prī Ginteniu suodas, 3 km i pėitrītius nug Opīnas miestalė. Tek šiaurės vakarūsump. Ītek i Virvītė 49,6 km nug anuos žiuotiū, šalep Kaunatavas.

Ėntakaa: Medakopis, Doubėnis, Dabrouts, Žemalė (dešėnė̄jė), Punžopis, Žemėkė, Blauzgals, Viedarė (kairė̄jė).

Opėis vaga daugiausē īr ėštėisinta (skīrus žemopie). Prī Opīnas opalė stuov Opīnas, Kaunatavas suodė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kropė

thumb|250px|Kropė

**Kropė** da vairē vadėnama kāp ***kropis, ropūža, ropūžė, pamatėnė, piktvarlė, repežė, repežis, ropkė, ropšė*** (lot. *Bufonidae*, ) īr prī beoudegiu varlēgīviu (*Anura*) prėgolons gīvis.

Kropės tonkiausē netor dontū. Makaulės šuonūs ož akiū ī dvė dėdlė ėšpūstė tročīznas liaukė. Skūra rauplieta ė karpuota īr, anuo tēpuogi īr liauku so tročīzna. Šėknėnē staibē pas kropė būn trompesnė nekāp pas varlė, tudie kropės šuokou mažās šoulēs.

Kropės kost tonkiausē prībrieškuom ė naktė. Dėinuos čieso kavuojas doubies, londūs, pu kūlēs aba ožsėkas i žemė. Kāp gausėnas, tāp gīven ondienie. Jied vėsuokius varmus, sojied daug kenkieju.

Kateguorėjė:Varlēgīvē
Pervalka

**Pervalka** īr gīvenvėitė Koršiu nerėjuo, Neringas savėvaldībie, 5 km i šiaurė nug Preilas, Koršmariu pakrontie. Īr švītorīs, koršėninku kapā, paminklos Liodvėkou Riezā. Gausoms būdingas koršėninku arkėtektūras.

Kateguorėjė:Lietovuos gīvenvėitės
Preila

**Preila** īr gīvenvėitė Koršiu nerėjuo, Neringas savėvaldībie, terp Nėdas ė Pervalkas, ont Koršmariu kronta. Īr valtiu prīplauka, senuobėnē kapelē. Gīvenvėitė ėkorta 1843 m.

Kateguorėjė:Lietovuos gīvenvėitės
Agālē

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Senvagis

thumb|250px|Senvagis prī opėis Okraėnuo

**Senvagis** īr nedėdlis, ėšruodas kāp rinkis, ežers, katros atsėrand ligomūs, šalep vingorioutu opiu.

Senvagis īr bovos opėis kėlpas dalės: par puotvini ondou ėšgriauž kėlpas sosiauriejėma ėr ondou praded biegtė naujė vaga. Par čiesa jongtės terp opėis ėr bovosės vaguos ožank ė pasėdėrb ežerielis. Senvagē vasaras čieso tonkē ėšsausie, vuo pasėpild par pavasarė palaida.

Lietovuo gausoms senvagiu īr šalep Nemona, Neviežė žemopiu. Žemaitėjės opis tek daugiausē kalnoutom vėituom, tūdie šalep anūm senvagiu mažā īr (šmuotās būn prī Virvītės, Mėnėjės). 

Kateguorėjė:Ežerā
Kateguorėjė:Opis
Žiuogis

[thumb|250px|[Mergovas ežers laikuoms žiuogio]]

**Žiuogis** da ***vadaksnis, vadaksnīs*** īr ondens ožpėlama vėita, esontė šalep opėis. Žiuogē, katrėi būn opėis slienie, īr ožpėlamė par pavasarė palaida ė sosėjong so patė opėm. Paskom par vasara žiuogē ėšsausie, tenās palėik geras lonkas, katrūs šėinaujams poikos šėins. Terp žiuogiu būn ė senvagē – bovosės opiu vagas (anūs ondou sīkēs stuov cielus metus).

Kateguorėjė:Ondou
Bolavienā

**Bolavienā** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.  2001 metās gīvenvėitie gīvena 90 žmuoniu.

Ī Dobīsas gėrėninkėjė. Šalep suodas stuov Bolavienu pėlēkalnis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Bodrātē

**Bodrātē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo, 4 km nug Tītovienū. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 288 žmuonis.

Bodrātiūs īr medėcėnas cėntros, muokīkla. Ont Gīžės kalna palėkė̄ senuobies žėimgaliu mėlžinkapē.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
LitPol Link

**LitPol Link** -  alektras tėnklū jongtės terp Lietovuos ė Lėnkėjės. Ta jongtės somėslīta 2000 m., vuo dėrb nūg 2015 m. groudė. Jongtėis magtingoms īr 1000 MW.

Kateguorėjė:energetėka