open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mažeikiu Švt. Jiezaus Šėrdėis bažninčė

**Mažeikiu Švt. Jiezaus Šėrdėis bažninčė** īr Telšiū vėskupėjuo, Mažeikiu dekanatė. Stuov Mažeikiūs, J. Basanavičiaus gatvie 18. Plintu mūra. Pastatīta 1935 metās.

Bažninčė īr statēkompė plana, vėinabuokštė. Vėdos 3 navū, šuonėnės žemesnės. 

## Istuorėjė
Katalėkā, noriedamė apgaut cara valdžė, 1902-1904 metās pastatė dėdelius numus, katrūs pavert kuoplīčė - Vėikšniū parapėjės filėjė. Vėdaus rēkalū mėnėstros 1904 metas kuoplīčē leida īrėngtė.

1906 metās spalė 31 dėina pašvėntėnta zars dvėgobā padidėnta bažninčė. Ana jau toriejė ė nūlatėni konėga.

"Saulės" draugėjės skīrios 1907 metās parapėjės numūs īsteigė lietovėška pradiuos muokīkla.

1928 metās īkorta bažninčės parapėjė. 1930 metās pradieta statītė dabartėnė bažninčė (palē V. Landsbergė-Žemkalnė pruojėkta). 1936 metu rugpjūtė 2 dėina ano konsekrava vīskops Jostėns Staugātis. 1943 metās bažninčė dekuorava dailėninks R. Kalpuoks.

kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Kateguorėjė:Mažeikē
Skouds

**Skouds** () īr miests Klaipiedas apskrėtie. 80 km i šiaurė nu Klaipiedas ė 2 km i pėitus nu Latvėjės robežiaus. Miests tor seniūnėjės statosa, tēpuogė īr apīlėnkiū seniūnėjes cėntros.

Pru Skouda tek Bartova, čė ana īr patvėnkta, diutuo miesta pėitvakariūs telkša Bartuvuos tvėnkėnīs. Vakarėnio pakraštio ēn Kretinguos - Priekolės gelžkėlis. Glabnė miestā bodīnkā sotelktė miesta cėntrė: Skouda Šventiausės Trejībės bažninčė, Skouda muziejos, pašts, koltūras nomā, savėvaldībė, kėik i šiaurė - rajuona cėntrėnė lėguonėnė, īr globuos nomā. I šiaurė nu miesta i Bartova itek Louba, vuo rītėnis miesta šmuots ēn Loubas kairioujo intako - Pošopio.

Skouds īr pėrmasā miests Lietuvuo, katros nusprendė rajuona savėvaldībės puosėdius vestė ne lietoviu, vuo žemaitiu kalba.

## Istuorėjė

Pėrma sīki Skouds pamėnavuots 1253 metās (kāp *Scoden*, *Sckoden*) - tumet uns priklausė Ceklė žemē. 1259 m. čė ivīka Lietuvuos ė Livonėjės mūšis - Skouda mūšis. 1572 m. gava miesta teisės, vieliau miesta valdė Sapiegas. 1914 m. nutėists gelžkėlė roužos - Rīga-Klaipieda. 1992 m. gegožės 6 d. Lietovuos Respoblėkas Atkoremuosės Tarības nutarėmo patvėrtėns miesta herbs.

## Pavadėnėma kėlmie

Miesta pavadėnėms kėla nu asmenvardė, da i daba tebesontės pavardies *Skouds*.

## Švėitėma ėr ūgdėma īstaigas

* P. Žadeikė gimnazėjė
* Bartuvuos vėdorėnė muokīkla
* Pradėnė muokīkla
* Lopšielis-daržielis
thumb|right|240px|Skouda rajuona savėvaldībės adminėstracėjė

## Žīmė žmuonis

* Lietoviu kėlėma JAV radėjuoluogs Eugenėjos Gedgaugs (*Eugenijus Gedgaugas*; 1924-2006)
* Lietoviu kėlėma, gėmės ir augis Skoude, irkloutuojs Mindaugs Tobens (Mindaugas Tubinas 1994) 

## Nūruodas
* Istuorėjė ė žemielapē
* Skouda rajuona seniūnėjės oficēlė svetainė

## Puortėgrapėjės


Image:Skuodas3.JPG
Vaizdas:Skuodas2.JPG|Skouda kariū kapā


Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā
Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Mažeikiu Kalnienu vėdorėnė muokīkla

**Mažeikiu Kalnienu vėdorėnė muokīkla** (lt: Mažeikių Kalnėnų vidurinė mokykla'') -
Mažeikiūs esuntė vėdorėnė muokīkla.

## Nūruodas

oficialos puslapis

Kateguorėjė:Žemaitėjės muokīklas
Mažeikiu Senamiestė pagrėndėnė muokīkla

**Mažeikiu Senamiestė pagrėndėnė muokīkla** (lt: *Mažeikių Senamiesčio pagrindinė mokykla*) - Mažeikius. Ėkorta 1980 metās. 

Mokīkla īr Vėdūna gatvie. Tarībėnes laikās vadėnuos "5-uojė" vėdorėnė mokīkla. 1994 metās mokīkla soteikts "Senamieste" vards". 2004 metās ėš vėdorėnes mokīkla palėka pagrėndėnė.

## Nūruodas

Oficialos puslapis
Mažeikiu Vītorė pradėnė muokīkla

**Mažeikiu "Vyture" pradėnė muokīkla** (liet. *Mažeikių "Vyturio" pradinė mokykla*) - īr Mažeikius esunt pradėn mokīkla.
Baltu kalbas

**Baltu kalbas** - kalbū šeima, prigolontė indoeuruopėitiu kalbū gropē. Baltu kalbas ivairēs čiesās skėrstomas skėrtingā. 
Nūdėinuo anuos skėrstuomas i vakarū ė rītū.

Vakarū baltu:
* Galindu kalba
* Prūsu kalba
* Juotvingiu kalba
* Koršiu kalba, čiesās ožskaituoma kāp rītū baltu

Rītū baltu:
* Lietoviu kalba
* Latviu kalba
* Žemaitiu kalba
* Žėmgaliu kalba
* Latgaliu kalba
* Sieliu kalba

Tēpuogė nie sotarama, kāp rēktom klasifėkoutė nadroviu kalba, kadongė trūkst doumenū.

Īr ivairiu teuorėju, kāp ėšsėrotoliuojė baltu kalbas. Daugoms kalbėninku mėslėj, ka anuos karto so slavās īr kėlėma iš vėina pruotėvė - baltu-slavu pruokalbės. Be tuo, palē vėina teuorėjė, nu baltu-slavu pruokalbės skėla 3 šakas - slavu, vakarū baltu ė rītū baltu. Tēpuogė īr mažiau palaikuoma teuorėjė, ka kalbas vīsties ėš skėrtėngu pruotėviu, tėktās būnont kaimīniems anuos bėškioka sopanašiejė.
Žemaitiu žemė

**Žemaitiu žemė** (liet. *Žemaičių žemė*) - Žemaitiu kultūras draugėjės, Žemaitiu akademėjės ėr Akademėnė žemaitiu jaunima korporacėjės "Samogitia" žornals, einōs nu 1993 metu vėituo laikraštė "A mon sakā?". Redaktuorė īr Danutė Mukienė. Žornala redakcėnė tarība sudara Aduoms Butrėms, Viktuorėjė Daujuotītė, Aleksos Girdenis, Zita Kelmickaitė i kėtė. Kuožnās metās ėšlēdami 4 numerē, katrūs atsėspind žemaitiu istuorėjė, paminklā, koltūra, fuolkluors, etnuograpėjė, kalba i dabartis.

## Nūruodas
* Žemaitiu žemės poslapis
Būdas žemaičių

**Būdas žemaičių** - Mažeikiu rajuona laikraštis nu 1991 metu lēdams lietuviu kalba do lėikos par savaite, 2000 egzempliuoriu tėražo. Laikrašts īr spalvuots, 12 poslapiu. Ontradienēs da būna 8 poslapiu prieds - "Sveika šeima", vo penktadienēs - "Žiūrėk".

## Nuorodas
*Laikraštė "Būdas žemaičių" elektruoninis poslapis
Kristėjuons Duonelātis

**Kristėjuons Duonelātis** (lt: *Kristijonas Donelaitis*, 1714–1780 m.) bova dvasėninks, gruožėnės lietoviu literatūras pradėninks ė klasėks.

## Biuograpėjė

Duonelātis gėmė 1714 metās Mažuojo Lietovuo, Nadrovuos žemės Lazdėnieliu kaimė. Aple 1731 metus istuojė i Karaliautė katedras muokīkla. 1976–1740 metās Karaliautė onėversėtetė stodėjava teuoluogėjė, lonkė lietoviu kalbuos semėnarus.

1740–1742 metās dėrba Štalopienu muokīklas mozėkas muokītuojo. Nu 1742 metū muokīklas vediejo. Nu 1743 metū lig pat smertėis Duonelātis bova Tuolminkėimė konėgs.

Pagrindėnā sau dar „Metus“ Duonelātis rašė 1765–1775 m. Pats Duonelātis sau kūrības naspausdėna. Pėrmāsis Duonelātė raštu leidies bova Liūds Rieza.

## „Metā“

Kristėjuona Duonelātė „Metū“ ižonga (ėš „Pavasarė linksmībiu“) žemaitėškā:

: *Jau saulelė viel atkuopdama bodėna svieta
: *Ė žėimuos šaltuos triūsus pargriaudama, joukės,
: *Šaltiu pramuonės so ledās sogaišti pagava
: *Ė potuodams snėigs vėsor i nieka pavėrta.
: *Ton laukus uorā drongni gaivindamė gluostė
: *Ė žuolelės vėsuokės ėš pasmėrosiūm kvėitė.
: *Krūmā so šėlās vėsās ėšsibodėna keltėis,
: *Vuo laukū kalnā so kluonēs pametė skrondas.
: *Vislab, kas rodens bjaurībie pasmėrė kriuokdams,
: *Vislab, kas ežerė gīvendams paržėimavuojė
: *A pu sava kero par žėima bova mėiguojė̄s,
: *Vislab ton polkās ėšlinda vasara svēkintė. ''

* Ton patė ižonga prūsu kalbuo (atlėik Romowe Rikoito)

Donelaitis,Kristijonas
Balīs Srouga

**Balys Sruoga** (*Balīs Srouga*, 1896 - 1947) - lietoviu rašītuos, dramaturgs, pruozėninks.

## Biografėjė

1914 metās B. Srouga istuojė i Petrapėle mėškū instituta. Po metū perėjė i Petrapėle universiteta istuorėjės-filoluogėjes fakulteta. Šalėp studiju Srouga domiejuos tetro, dalīvava lietuvėškūs vaidėnėmūs. 1916 metās Srouga perėjė i Maskvuos universiteta studijoutė literatūras, o 1921 metās išvīka i Miunchena universiteta. Studijava mena ė tetra istuorėjes, slavsitika. 1924 metās apgīn disertacėj iš lietuviu tautuosakas i gav filosofėjes daktar laipsn.

Grīžes i Lietova Srouga dieste Kauna universitet Humanitariniu muokslu fakultetė rusu literatūr, pasaulėn tetr kurs, isteig tetr seminar, o kėik vėliau i akademėn dramas studėj. Pu 1940 metū persikiel i Vėlnio, tėn mokėna.

1943 metās uns kāp ikaits bov vuokėčiu suimts i īšvežts i Štuthof koncentracėjes stovīkl. Iš stovīklas anū 1945 metās išlaisvėn Tarību armėj i parskraidėn i Lietov, bet pu koncentracėjes stovīklas, Balīs Srouga ėlga nebišgīven i mėr 1947 metās spal 16 dėin. 

Garsiausis šio rašītojaus kurinīs īr atsėmėnėma "Dievū mėšks".
LDDP

**Lietovuos demuokratėnė darba partėjė** (LDDP) - Lietovuo 1990-2001 metās veikosė puolitėnė partėjė. Ikorta 1990 meū groudė. Pagrėndėnė ikorėma prīžastės - LKP atsėskīrėms nu TSKP. Faktėškā LDDP laikuoma Lietovuos kuomonėstu partėjes perjiemiejė. 2001 metu sausė LDDP sosėjongė so suocēldemuokratās, tēp soskvarmoujont vėina partėjė (Lietuvuos suocēldemuokratu partėjė).

Kateguorėjė:Puolitėnės partėjės
Tievīnės Sājonga

**Tievīnės Sājonga - Lietovuos krėkštiuonē demuokratā (konservatuorē, puolitėnē kalėnē ė tremtėnē, tautėninkā)** (liet.: *Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai (konservatoriai, politiniai kaliniai ir tremtiniai, tautininkai)*) – Lietovuos puolitėnė partėjė. Vaduovs – Gabrielios Landsbergis.

Tievīnės Sājonga toriejė daugoma 1996–2000 metu ė 2008–2012 m. Seimė, ale 2000–2004 ė 2004–2008 metu Seimė ėškuovuojė mažiau vėitū ė nedalīvava valdontiuos koalėcėjuos.

Palē tradėcėni puolitėni lauka, Tievīnės Sājonga īr dešėniuojė puolitėnė jiega. Ana pasisak ož euruopuocėntrėstėnė puovīza, liousesnė rinka, patrijuotėzma.

Sėmbuolis – blezdingas.

Gimnos – „Žemie Lietovuos ōžoulā žalious“.

## Nūruodas
* Oficēlė svetainė

Kateguorėjė:Lietovuos puolitėnės partėjės
Elžbieta II

thumb|right|250px|Karalienė Elžbieta II 2015 metās.

**Elžbieta Ontruojė** (*Elžbieta II*, ) (g. 1926 metās balondė 21 dėina - 2022 m. siejės 8 d.) bova Jongtėnės Karalīstės valduovė, valdīma čieso — tēpuogė Anglėkuonu Bažnīčės galva. Ana īr vėina ėlgiausē valdiosiu muonarku cielam svietė.

Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės valduovā
Kel's i žvaiždės

**Kel's i žvāždės** bova nu 2005 metu siejė 4 ligė groudė 30 dėinuos trokės realībės šou, transliouts kuožna vakara, ėšskīros nedielės dėinuo, per LNK televizėjė.

Kelė i žvāždės 2006 metās konkursė "Baltic Brand Formula ’2006“ bova ėšrinkts geriausio prekėnio žėnklo Lietovuo. 

## Dalīve

*Ondrios Rėmėškis - pėrma vėita
*Vilėjė Matačiūnaitė - ontra vėita
*Mindaugs Mickevėčios (Mino) - tretė vėita
*Rita Gudėnaitė 
*Julėjė Šutenko 
*Donata Virbilaitė 
*Dangė Miniauskaitė 
*Eglėjė Šukienė 
*Ramėnta Vīšniauskaitė 
*Arvīdas Martėniens (Vudis) 
*Ernestos (Ernis) 
*Harolds Šklėrios 
*Rolands Skripkātis (Rūlė) 
*Sigėta Juonīnaitė 
*Roberts Kopstos 
*Gropė „Raketa“
Mažeikiu Pavasarė vėdorėnė muokīkla

**Mažeikiu Pavasarė vėdorėnė muokīkla** () - īr vėdorėnė muokīkla Mažeikiu miestė, Pavasarė *(Pavasario)* gatvie. Ana īr jauniausė Mažeikiū muokīkla.

7-uojė vėdorėnė mokīkla bova ikorta 1989 metās. 1994 anā suteikts "Pavasarė" vards. (Palē gatvė, katruo muokīkla īr, pavadėnėma). Nu pat muokīklas ikorėma anuos dėrektuoriom bova Stanėsluovs Jakučėnskis.

## Muokīklėnė vaduovībė
*Dėrėktuorios: S. Jakučėnskis
*Dėrėktuorė pavadoutojā ogdėmou: Rita Boblienė, Janėna Eidėjienė ė Aleksos Navėcks
*Dėrėktuorė pavaduotuojė ūkėnē veiklā: Žėbotė Semenavėčienė
*Dėrėktuorė pavaduotuos ūkiou: Giedrios Šėdlausks
*Muokīklas prėzidents: - ?

## Kuontaktā
Pavasario g. 53, 
Mažeikē, 

## Himns: "PAVASARIS" - TAI MES"
1. Ten, kur trys žalios kalvos ir baltas beržynas, 
vaikų pamėgti tvenkiniai,
ten nušvinta vaivorykštės spalvos septynios, 
mokykla tai antrieji namai.

2 Čia delnai susilieja ir šypsenos švyti, 
kai rankoje draugo ranka, 
čia išmokom gyvent ir taip noris sušukt:
- kur „Pavasaris", ten ir daina!

Priedainis: Skris mūsų dienos lyg paukščiai į šviesa,
skambės mokykloj jaunystės daina
Čia mes pražydom ir čia 
sutvirtėsim, 
tad sakom: 
- Ačiū tau, mūs mokykla.

3. Ves rugsėjis pirmoką taip švelniai už rankos,
išplauks mūsų dienos Venta.
Jei ne žingsniais, tai bent mintimis čia sugrįšim,
kur jaunystė, kur mūs mokykla.

4. Riš Venta Žemaitijai plaukuos melsvą juostą,
vaivorykštė švies akyse,
ir palaiminta bus vėl po gandro sparnu 
sužydėjusi mūs mokykla.

Priedainis: Skris mūsų dienos ...

5. Lyg upeliams pavasarį vėlei patvinus 
netilps ir širdyse daina, 
išsilies ji per pievą ir baltą beržyną, 
išsilies ir sušildys tave.

6. Ten, kur trys žalios kalvos ir baltas beržynas, 
vaikų pamėgti tvenkiniai,
ten nušvinta vaivorykštės spalvos septynios, 
mokykla tai antrieji namai.

## Nūruodas
Uofėcēlė muokīklas svėtainė
Telšiū vīskopėjė

thumb|right|260px|Telšiū vīskopėjės kurėjė
**Telšiū vīskopėjė** atsėrada 1926 metās balondė 4 dėina soskaidios Žemaitėjės vīsokpėjė ī Telšiū, Šiauliū ė Paneviežė. Dabartinis Telšiū vīskops īr Kēstotis Kievals (*liet.,* Kęstutis Kėvalas).

## Vīskopėjes dekanatā

* Akmenes dekanatas
* Klaipiedas dekanats,
* Mažeikiū dekanats,
* Palunguos dekanats,
* Plonges dekanats,
* Skouda dekanats,
* Šėlales dekanats,
* Šėlotes dekanats,
* Tauragies dekanats,
* Telšiū dekanats.

## Nūruodas

*Vīskopėjės poslapis
*Telšiū konėgū seminarėjės poslapis
*Telšiū vīskopėjės liciejaus poslapis
*Telšiū vīskopėjės ministrantū poslapis

kateguorėjė:vīskopėjės
kateguorėjė:Telšē
Žemaitėjės vīskopėjė

**Žemaitėjės vīsokpėjė** atsėrada apkrėkštėjos (uofėcēlē) žemaitius 1417 metās. Ana bova panikinta 1926 metās soskaidont anon i Telšiū vīskopėjė, Šiauliū vīskopėjė ė Paneviežė vīskopėjė.

## Da veiziekat
*Žemaitiu vīskops

kateguorėjė:vīskopėjės
Bažninčė

[thumb|240px|[Seduos Švt. Panelės Marėjės Jėmėma i dongu bažnīčė|Seduos bažninčė]]
**Bažnīčė** (ėš slavu k. „Dieva nomā“) - krėkštiuoniu (katalėku ė pruotestantu) malduos nomā.

Bažninčė vadėnama ne tėktās malduos noms, vuo ė vėsos tėkintiūju kuolektīvs. Bažninčės īr skėrstuomas palē plana (luotīnėškuojė ė graikėškuojė krīžė).

Bažnīčės
Chluors

**Chluors** (**Cl**) īr kemėnis elemėnts, elemėntū lėntelės septīntuos gropės haluogens. Santikėnė atomėnė māsė - 35,5. Kondoula krūvis +17. Kemėnė formulė ne jongėniūs - Cl2.

Chlora, kāp ė vėsū haluogenu, atuoma ėšuorėnis slouksnis tor 7 alektruonus. 

## Pavadėnėma kėlėms

Chluora pavadėnėma noliemė anuo spalva: graikėškā *chloros* znuočie gelsvā žals.

Kateguorėjė:Kemėnē elementā
Euruopas Sājonga

**Euruopas Sājonga** (sotrompėntā **ES**) - dvėdešėmt septėniū šaliū akonuomėnė ė puolitėnė sājonga. 27-iūs **ES** šaliū gīven vēk 447&nbsp;mln. žmuoniū. Bėndra sājongas valiota īr eurs.
500px|left|border


## ES narės
### Dabartėnės ES narės

### Bovosės ES narės
* Grenlandėjė (kāp Danėjės dalės, 1973-1985)
* Jongtėnė Karalīstė (1973-2020)

### Būsėma plietra
Oficēlės kandidatės:

;Šalīs, katruos nuor istuotė ė katruom nie soteikts kandėdatiu statosos:

## Instėtocėjės
Glabnos ES institucėjės īr:
* Euruopas Parlaments (renkams valstībiu nariū tautū),
* ES Tarība (atstuovaunont valstībiu nariu viriausībiem),
* Euruopas Kuomėsėjė (vīkduomuojė institucėjė),
* Euruopas teisėngoma teismos (ožtėkrėn teisės laikimūs),
* Audita rūmā (kontoliounontis kāp tvarkuoms ES biodžets),
* Euruopas Ombudsmens tėr nusiskondėmos diel natinkama administravėma ES institucėjuosė ėr istaiguosė).

Euruopas Vaduovu Tarība (katrō sodar vėsū ES šaliū viriausībiu vaduovā) teisėškā nie institucėjė, ale ana nustata glabnas ES raiduos krīptės.

Kateguorėjė:Euruopa
Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Marluons Brando

thumb|right|300px|Marluons Brando 1963 metās
**Marluons Brando** (1924 m. balondė 3 d. – 2004 m. lėipas 1 d) bova amerikietiu artists. Oskara premėjes laureats, laikuoms vėino geriausiu XX omžė aktuoriu. Anuo vaidėnėma stėlios toriejė dėdlės ītakas jaunūju aktuoriu kārtā.

## Nūruodas
* Marlon Brando
* MSNBC: aple Marlon Brando smerti
* Prisimėnont Brando
* Klasikėnė̄ filmā (1939–1969): Marlon Brando
* Biuograpėjė ė portėgrapėjės

Brando
Brando,Marlon
Torpė

thumb|240px|Krūva torpės
**Torpė** īr ėš pelkiu augalū lėikanu pasėdarios dėrva, katra prėgol kūrenėmou.


Tourbiere.JPG|
Peat Lewis.jpg|
Feu de tourbe.JPG|


Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Palonga

miniatiūra

**Palonga** () īr Lietovuos kurortėnis miests pri Baltėjas jūras, 25 km i šiaurė no Klaipiedas, Klaipiedas apskrėtie. Miests tor sava savėvaldībės statosa ė apėm Palonguos, Švėntuosės ė Būtėngės gīvėnvėitės. Dėrb 3 pašta skīrē (cėntrėnis LT-00001).

## Istuorėjė
Miesta terituorėjuo žmuonės gīvena nū III-I tūkstontmetē prīš Krėsto. Arkeuoluogė Rimotė Rimantienė, katra kasėniejė snuobėne gīvenvėite Švėntuojuo, nustatė, ka žmuonės tinās gīvena prīš 5000 metu.

Pėrmuojė lėika Palonguos vards pamėnavuots 1161 m. bėrželė 15 d., kūmet danā ožjiemė Palonguos koršiu pėli ė mėslėnama, ka čėštās bova ėšlėpis Danėjės karalios Valdemars I so karūna.

Lėvuonėjės uordėna ė Korša sosėtarėmė 1253 m. Palonga mėnavuonama kāp *Palange*.

1300–1413 m. Palonguo ont Bėrotelės kalna vėikė stolpėnė stebiejėma vėita, katruo stabiets Saulės ė Mėnuole kostiejėms, katron doumenīs bova panaudounamė kalėnduoriu tvarkėmou.

XV–XVII o. Palonga bova svarbiausės Lietovuos ousts.

## Koltūra
### Moziejā
* Gėntara moziejos, atėdarīts 1963 m. rogpjūtė 3 d. bovosėm Palonguos dvarė. 15 saliu, 4500 ekspuonatu.
* Skolptuoriaus ė dailėninka Ontuona Mončė bodīnkos-moziejos, atėdarīts 1999 m. lėipas 10 d. Īr apil 200 autuoriaus darbū.
* Juona Šliūpa, pėrmuojė Palonguos bormėstra, memuorēlėnė suodna.

## Transpuorts
Miests īr ont Baltėjės jūras kronta. Miests gal būt prigauts kelēs nū Šiauliū, Liepuojės ė Klaipiedas šmuotu. Vėik Palonguos uora ousts ėš katron skrend liektovā i  Danėjė, Latvėjė, Nuorvegėjė ė Rosėjė (vasara).

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Palonga
Čarlis Čaplėns

**Čarlis Čaplėns** (*Charlie Chaplin* aba *sir Charles Spencer Chaplin*, 1889–1977 m.) bova vėins žėnomiausiu XX omžė aktuoriu ė režėsieriu, kuomedėjėnė žonra atlėkies. Toriejė valkatas (*The Tramp*) pravardė.

thumb|right|260px|Čarlis Čaplėns

## Biuograpėjė
Č. Čaplins gėmė 1889 metū balondė 16 dėina Luonduonė. Anuo vākīstė bova sonkė, tievs bova alkahuolėks, muotīna bova *Music Hall* artėsts, bet diel dūšės lėguos toriejė nūtrauktė sava karjiera. Vīresniuojė bruolė dieka Čarlis pradiejė vaidintė „The Eight Lancashire Lads“ tropie, 1908 m – „Karn“ tropie, so katra 1912 metās pasiruodė Amerėkuo. 1915 metās ons jau bovs Huolėvoda aktuorios. Sokūrė ė sovaidėna daugībie fėlmū, bet tėktās paskotėnis – „Modern Times“ bova igarsints – vėsė onkstesnė bova bagarsē. Č. Čaplins gava dvė Uoskara statolieli – 1929 m. ė 1972 m.

Aktuorios toriejė pasisekėma terp muoteru ė toriejė net 11 vākū.

Rīšē su JAV valdė bova itėmpti, īpatingā nu II svieta vainas, diel tuo ons pargrīža i Onglėjė, vuo paskom apsigīvena Šveicarėjės miestė Veviejou. Mėrė 1977 metās groudė 25 dėina.

Chaplin
Chaplin,Charlie
Taškis

**Taškis** - stalėnis žaidėms, katras īr žaidams ont longouta puoperiaus. Tėkslos dedont tašks puo taška apsoptė varžuova taška arba žemė.

kateguorėjė:žaidėmā
Aleksėndra Dėdlīsis

thumb|Aleksėndra Dėdlīsis

**Aleksėndra Dėdlīsis** (arba **Aleksėndra Makeduonietis**; 356–323 m. prīš Krėsto) – Makeduonėjės Karalios (nu 336 m), Plīpa II sūnos, Aristuotėlė auklėtėnis.

Bova talentings karvedīs. Suosta paveldiejė kap sāmuokslininkā nužodė anuo tieva Pilīpa II. 334 m. somošė Persus prī Granėka opėis ėr ožiemė bavēk vėsa Mažuojė Azėjė. 333 m. somošė persus prī Isa, 331 m. prī Gaugamelu. Anuo sokortuos valstībės terėtuorėjės rėbas tēsies nug Donuojė lėgo Inda opiu, ė nu Egėpta lėgė Vėdorėnės Azėjės. Makeduonėjės imperėjė mėrus Aleksėndrā grētā sožloga.

Kateguorėjė:Valduovā
Levs Truockis

thumb|right|180px|Levs Trockis
**Levs Trockis** (tėkruojė pavardie *Bronštein Leiba*, 1879-1940, Лев Давидович Бронштейн) - Rosėjės revoliucijuonierios, 1905-1907 metū revoliucėjės dalīvis. 1917 m. Spalė revoliucėjės vėins vaduovu. Revoliucėjės "eksport" šalėninks.

Būtėnt Trockis ikūrė Rauduonuojė armėjė (1918), pu Lenėna smertėis bova nušalints nu valdiuos (1927) ėr ištrėmts iš TSRS (1929).
 
Pu ištremėma gīvena Torkėjuo, Norvegėjuo, Prancūzėjuo, Meksėkuo. Vėsa laika organėzava pasiprīšėnėma prīš Stalėna, 1940 m. anō nužodė vėins Stalėna agents Meksėkuo.

Trockis,Levas
Jūzos Erlėckos

thumb|200px|Erlėckos Jūzos, 2016 metā

**Erlėckos Jūzos** (g. 1953 m. kuova 3 d. Svėrkontiūs) ī kėlėma nug Žemaitėjės rašītuos, 1997 metu naceonalėnės premėjės laureats.

## Gīvenėms

J. Erlėckos bengė̄s Vėikšniū vėdorėnė muokīkla ī, 1971–1975 metās stodėjava lėtuanistėka Vėlnious onėversėtetė. Dėrbė̄s gomtuos apsauguos kuomėteta inspektuoriuo, jaunėma teatra scenas darbėnėnko, pėrmojė homuoresku kninga "Kodėl? " (*"Dielkuo? "*) ėšleida 1979 metās.

## Kningas

* "Kodėl? " (*„Dielkuo? „*) 1979 m.
* „Raštai ir kt“ (*„Raštā ė kėtkas“) 1987 m.
* „Gīvenimas po sniegu“ (*„Gīvenėms pu snėigo“*) 1991 m.
* „Bilietas iš dangaus arba Jono Grigo kelionė greituoju traukiniu“ (*„Bėliets ėš dongaus aba Juona Grėga keliuonė grētoujo traukėnio“*) 1990 m.
* „Žalias pareiškimas ir kiti eilėraščiai“ (*„Žalis parēškėms ė kėtė eilieraštē“*) 1992 m.
* „Bobutė iš Parīžiaus, arba Lakštingala Zarasuose“ (*„Bobotė Parīžiou, aba Lakštingara Zarasūs“*) 1995 m.
* „Viršūnės ir kelnės, arba Tūkstantis ir viena naktis su Ezopu* (*“Vėršūnės ė kelnės, aba Tūkstontis i vėina naktės so Ezuopo“*) 1995 m.
* „Knīga“ (*Kninga„*) 1996;1998 m.
* „History of Lithuania“ (*„Lietovuos istuorėjė“*) 2000 m.
* „Aš moku augti“ (*„Aš muoko augtė“*) 2003 m.
* „Apreiškimai“ (*„Apreiškėmā“*) 2003 m.
* „Prisimynimai“ (*Prisimīnėmā“*) 2004 m.
* „Pavadinimas“ (*Pavadėnėms“*) 2007 m.
* „Bajorų“ (*Bajuoru*) 2008 m.

## Nūruodas

* Rašyk.lt informacėjė
* Juoza Erlėcka kūrība

Erlickas,Juozas
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Karen Bliksen

thumb|right|260px|Karen Blixen Kenijuo (1918)

**Karen Bliksen** (1885-1962 m.) - Danėjės rašītuojė, vėina garsiausiu XX omžiaus rašītuoju, ėšgarsiejė, kūmet parašė ruomana "Ėš Afrėkas".

Rašītuojė jaunīstie paskelbus kelės apīsakas so vīro 1914 metās ėšvažiava i Kenėjė ė Ngong kalnū papiedie ikūrė kavuos ferma. Ana čė praleida 17 ispūdingiausiu sava gīvenėma metū. K. Bliksen zars ėšsiskīrė su vīro, katras ana ožkrietė sėpėlio, vuo galiausē nabgaliedama ėšlākītė fermas anou pardavė ė grīža i Danėjė. 1934 metās pu ėlguos pertraukas pasiruodė anuos kninga :Septīnės guotėškas sakmės". II pasaulėnės vainas metās parašė ruomana "Ongelėškas keršītuos", vuo vėliau daugiausė rašė apīsakas ėš katrū garsiausė - "Babetes".

Svieta līgė šluovė rašītuojā atnėšė autobiograpėnė kninga "Ėš Afrikas".

Ana kelis sīkius bova nomėniuta ont Nuobelė literatūras premėjė, bet anuos tap ė negava.

Blixen
Blixen,Karen
Osama bin Ladens

**Osama bin Muhameds bin Avads bin Ladens** (arabėška: *أسامة بن محمد بن عوض بن لادن*; gėmė 1957 metās kuova 10 dėina - bova nožodīts 2011 m. gegožė 2 d.), labiausē žėnuoms **Osamas bin Laden** vardo. Ons īr islama fundamentalists ėr teruorėstėnes uorganėzacėjes „Al-Qaeda“ ėkūries. Osama bin Ladens kaltėnams siejės 11 d. teruorėstėniu ataku JAV planavėmo. Ėlgo čieso ons bova labiausē ėiškuoms svieta nusikaltielis. 

Laden,Osama bin
Gomtuos muokslā

**Gomtuos muokslā** īr muokslā, katrėi tėr gomta:
* Bioluogėjė - tėr gīvājė gomta - vėsus augalus ė gīvius, anū saveikas so kėtās gīvēs ė so nėgīvājė gomta.
* Geoluogėjė - tėr negīvuojė gomta - oulėinas, mėnėralus, naudingasės ėškasėnas, anūm slūgsojėma ė sosėdarėma sālīgas.
* Kemėjė - tėr kemėnius elemėntus, anū jongėnius, ė anū savībes ė reakcėjės.
* Fizėka - tėr medegas ė anūm jiegas, anūm savībės ė saveikas.

Kateguorėjė:Muokslos
Plėincėimis

**Plienciems** – gīvenvėitė cėntrėnie Latvėjuo. Gīvenveitė īr ont Rīguos īlonkas kronta.

Kateguorėjė:Latvėjės gīvenvėitės
Garavėms

**Garavėms** - medžiaguos vėrsmas ėš skistuos ī dojėne-agrėgatėnėē būsēnā. Uns īr pavėršinis procėsas. Garavėmou priešėngs procėsas īr kondensacėjė.

Kateguorėjė:Gomtuos rēškėnē
Raseinē

**Raseinē** () - miests Vakarū Lietuvuo, Raseiniu rajuona admėnėstracinis cėntros, īr ož 76 km i šiaures vakarus nu Kauna. Tor miesta seniūnėjės statusa, tep pat īr apīlėnkės seniūnėjės cėntros.

Īr Švč. Mergeles Marėjes Ėmėma i Dongo bažnīčė. Bovens dominėnkuonu vėiniuolīns, pravaslavu cerkvė, kultūras nomā, paštos, rajuona cėntrėnė lėguonėnė, Rasėiniu parks. Miestė īr 3 tvėnkėnē.

## Istuorėjė
Raseinē ī vėins patiu seniausiu Žemaitėjės ė krūvuo vėsuos Lietovuos miestū ė ī vadėnamė istuorėne Žemaitėjės suostėne.

Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā
Kateguorėjė:Raseiniu rajuona gīvenvėitės
Mažeikiu Suodu vėdorėnė muokīkla

**Mažeikiu Suodu vėdorėnė muokīkla** () - vėdorėnė mokīkla Mažeikiūs. 

Mokīkla īr ikorta 1975 metās. 1993 ana suteikts "Suodu" vards. Iš pradžiū mokīkla vadėnuos "3-iuoj" nes bova Mažeikius bova ėkorta tretioj.

## Nūruodas

*Oficialos puslapis
Kuondensacėjė

**Kuondensacėjė** - garū vėrtėms skīstė aba kėitoujė kūna. Kuondensacėjė īr egzuotėrminis pruocėsos (anuo meto ėšskėrama šėloma).

Kateguorėjė:Gomtuos rēškėnē

*Tekstas kursyvu*
Bioluogėjė

**Bioluogėjė** vuo **biologėjė** īr muokslos aple gīva gamta, anuos diesnius. Graikėškā *bios* znuočie gīvībė aba gīvenėma, vuo *logos* - žuodi, savuoka, muoksla. Termėna biologėjė pėrma lėika pasiūlė Žans-Batists Lamarks ė G. R. Trevirans 1802 metās.

## Bioluogėjes srėtis

Bioluogėjė apjem platu akademėniu srėtiū spektra:

Anatuomėjė -- astrobioluogėjė -- biokemėjė -- bioinformatėka -- biomekanėka -- biofizėka -- bioteknologėjės -- botanėka -- citoluogėjė -- kriptozooluogėjė -- lėgas -- ekoluogėjė -- embrijoluogėjė -- entomoluogėjė -- evoliucėjė -- genetėka -- histoluogėjė -- antropoluogėjė -- iktioluogėjė -- imunoluogėjė -- pataluogėjė -- epidemioluogėjė -- jūru bioluogėjė -- mikrobioluogėjė -- molekulėnė bioluogėjė -- morfoluogėjė -- mikoluogėjė -- neuroanatuomėjė -- neurobioluogėjė -- onkoluogėjė -- ornitoluogėjė -- paleontuoluogėjė -- parazėtoluogėjė -- fizioluogėjė -- struktūrėnė bioluogėjė -- toksikoluogėjė -- viroluogėjė -- ksenobioluogėjė -- zooluogėjė

## 

File:Guriezo Adino vaca toro terneras.jpg|Gīvė pavīzdīs - *Bos primigenius taurus*
File:Zboże.jpg|Augala pavīzdīs - *[[Triticum]]*
File:Morchella esculenta 08.jpg|Grība pavīzdīs - *Morchella esculenta*
File:Fucus serratus2.jpg|*Stramenopila/Chromista* pavīzdīs - *Fucus serratus*
File:Gemmatimonas aurantiaca.jpg|Bakterėjės pavīzdīs - *Gemmatimonas aurantiaca*
File:Halobacteria.jpg|Arkieju pavīzdīs - *Halobacteria*
File:Gamma phage.png|Virosa pavīzdīs - Gamma phage
Geuoluogėjė

**Geoluogėjė** - muokslos aple Žeme, anuos sosėdarīm, istuorėje ė sandara, žemes formounontios pruocesos. 

Pagrėndėnė medega, katra tėr geoluogā īr uolienas. 

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Nikita Chruščiovs

thumb|right|260px|Nikita Chruščiovs
**Nikita Sergiejevičios Chruščiovs** (; 1894 - 1971 m.) - SSRS valstībes veikiēs, pu Stalina smertėis 1953 lėgė 1964 metū faktėškā valdes šalė. Bova Aukščiausiuoses tarības depotato (1937-1966 m.), Maskvuos miesta ėr srėtėis kuomonėstu partėjės CK pėrms sekretuorios (1935-1939 m.; 1949-1953 m.), Okraėnas kuomonėistu partėjės CK pėrms sekretuorios (1938-1949 m.), TSKP CK sekretuorio (1949-1953 m.).

Anuo valdīma laikuotarpis vadėnams "Atšėlėmo", nes ons pasmerkė Stalina darbos, ėš lageriu tėmtėis paleida gera šmuota žmoniū. Tuoks anuo valdīms naprėtėka kitims TSKP narems ėr enėi so L. Brežnevo prīšakie 1964 metās spalė 14 dėina privertė Chruščiova atsistatīdint. 1970 metās ožsėinie bova ėšlēstė anuo prėsimėnėmā.

Chruščiovs,Nikita
Kuonstantėns Černenko

**Kuonstantėns Ustinovičė Černenko** (*Константин Устинович Черненко* 1911-1985) - SSRS puolitėks, bovės TSKP generalėnis sekretuorios. K. Černenkas valdīma laikuotarpis pasėžīmiejė grīžėmo pri Brežnevėzma.

Černenko,Konstantins
Kateguorėjė:Šaltuosės vainas līderē
Kateguorėjė:SSRS vaduovā
Vladimirs Putins

thumb|right|260px|Vladimirs Putins
**Vladimirs Putins, Vladimira sūnos** (*Владимир Владимирович Путин*, gėmė 1952 m. spalė 7 d.) īr dabartėnis Rosėjės prezidėnts. So petrūkio, kumet šali oficēlē valdė anuo partėjės kuolega Dmitrėjos Medviedevs, Rosėjē vaduovau nug 2000 m. Putins īr ėlgiausē Euruopas šali valdons prezidėnts (neiskaitont Aleksandros Lukašenka, katruo daugomas šaliū pripažėnts nie).

Prīš tapdams prezidėnto bova KGB asos, vuo pu SSRS ėšėrėma vaduovava KGB "vākou" FSB. 1999 m. palėka Rosėjės ministro pėrmėninko. Pu Borisa Jelcina atsėstatīdėnėma 1999 m. groudė 31 d. palėka laikėnā ēnontio prezidėnta parēgas. Pu tuo ketorės kartus ėšrinkts Rosėjės prezidėnto (2000, 2004, 2012 ė 2018 m.) 2021 m. Rosėjuo vīka konstitocėnis referendums, pu katruo Putinou soteikta teisė prezidėnto palėktė ligė 2036 m.

Putina valdīma čieso ligė 2014 m. smarkē auga akanuomėka, ale korupcėjė lėka rėmta problema. Vladimirou Putinou vaduovaujont Rosėjė isėtraukė i tas vainas: Ontra vaina Čečienėjuo (paveldėta ėš Jelcina čiesa) ė vaina so Grozėjė, ožėmont Pėitū Osetėjė ėr Abchazėjė. 2014 m. aneksava Krīma ė sankciuonava rosu dalėnius rītėniam Donecka ė Luhanska srėtiū šmuotė. Vieliau ratavuojė Sėrėjės dėktatuoriu Bašara al-Asada Sėrėjės cėvėlėnės vainas čieso, vuo 2022 m. pripažėna Donecka ė Luhanska naprigolnoma ė ožpoulė Okraina. Ligė XXI o. tretiuojė dešėmtmetė pradiuos Rosėjuo ėšauga puolitėniu kalėniū skaitlios, palėka oždarītas valdē napritorontės organizacėjės, radėjė stuotis.

Bova apsižanėjės ė so žmuona Liudmila tor dvė dokteri - Marijė ė Katerina. Ale daba īr ėšsėskīrės.

Putins,Vladimirs
Kateguorėjė:Rosėjės prezidėntā
Media

**Media** (*terpe*) priklausomā nū konteksta gal būtė:

* Kuompioteriū muokslė - daugialīpe terpe arba Media (infuormatėka)
* Masėniū informacėjes priemuoniu bėndrs ožvadėnėms: 
** Spausdėnamuojė:
*** laikraštis, 
*** žornals.
** Transliounamoujė: 
*** televėzėjė,
*** radėjė.
Vikitėka

thumb|right|180px|Wikimedia Commons logotips
**Vikiteka**, **Wikimedia Commons**, medėjo talpīklas pruojėkts īr nemuokama torėnė (abruozdieliu, ivairiu medėju failu) duomenū bazė, katrou ėšlaika ė rem Vikimedėjes fonds. Ivairė medega tonkiausē nauduojama koront valna encikluopedėjė - Vikipedėjė.

## Paskėrtės

Pruojėktė esontīs failā gal būt nauduojamė ėš encikluopedėjes bile kuokiuo kalbuo.

## Nūruodas

* Glabnos poslapis onglu kalbuo (''Wikimedia Commons'')
* Wikimedia Commonplace

Kateguorėjė:Vikimedėjė
Bendravėms

**Bėndravėmas** - vėina prietele komonėkavėms so kėto. Bėndravėmas apėm:
*Ruoda (vėrbalėnis bėndravėms)
*Navėrbalėnė bėmdravėma
*Nasāmonėnga kuomonėkacėjė

Kateguorėjė:Sosėžėnuojėms
Žaidėms

thumb|''Monopoly'', vėins populēriausiu stala žaidėmu.
**Žaidėms** aba **buovis** īr vėina aba keliū žmuoniū lasvalaikė leidėma būdū, katrėi tor apėbriežta tėksla ė taisīklės.
Magėjė

**Magėjė** - tam tėkras savuoku, prasmiū ė reikšmiū sėstemas, katras leid kortė alternatīvės īprastuoms svieta - stebimū īvikiū, daiktū ė pan. interpretacėjes, katruos nebutėnā būn teisingos muokslėška, tačiau īr neprieštargingos pačios sau be sobjektīve stebėmam svietou.

Kateguorėjė:Magėjė
Leonids Gaidajos

miniatiūra|1974
**Leonids Iovičios Gaidajos** (*Леонид Иович Гайдай*; 1923-1993) - vėins populiariausiu TSRS kina fėlmu režisierios, populiariausiu TSRS komediju scenarėjaus autuorios, tēp pat aktuorios.

Ons īr tuokiu puopolēriu kina fėlmu kāp "Brėlėjantėnė ronka", "Dvīlėka kėdiū", "Operacėj I ė kėtė Šurėka noutīkėmā", "Kaukaza balaisve aba naujė Šurėka nuotīkē", "Ivans Vasiljevičios keit profesėj" i daugel kėtū režisierios.

Gaidajos,Leonids
Gaidajos,Leonids
Gaidajos
Kateguorėjė:Rosėjės aktuorē
Films

**Films** - garsa ė vaizda (audiovizualinis) kurinīs, katrou sudara temas susėitė vaizdā, nuosekle užfiksuotė film jousto arba kėtuo laikmenuo ė skėrtė atkort technėnes vieša ruodima irangas priemuoniem. 

Vagol trokm filmā gal būt pėlnametražē ė trumpametražē. Pėlnametraže filma trukmie ne trumpes kāp 60 min, a trumpametraže lėgi 60 min.

Filmu kateguorėjes:

* Veiksma filmā
* Fantastėnē filmā
* Komedėjes
* Siauba filmā
* Dramas 
* Romantėnē filmā
* Mistėnē filmā
* Nuotikiu filmā

Kateguorėjė:Filmā
Robert Langdon

**Roberts Lengdons** - ėšgalvuots veikies, Harvard ikonografėjes i religėn men profesuorios, Den Braun romanūs "Angelā i Demonā", "Da Vinč kods" i da neišleistam "Saliamuon rakts". Pėrmuos dvijuos kninguos R. Lengduons gelbie pasaul nu pražutingu ivikiu.

## Kningas

Abijuos kninguos R. Lengduons (tėksliau pats autuorios) atskleid idomiu faktū apie masuonus i krikščionīb.

### Angelā i Demonā

Pačiuo pradžiuo R. Lengduons iškvėitams tėrt žiauriuos muokslinink žmogžudīstes i Šveicarėj. Vėliau veiksmos persikel i Vatikan. R. Lengduonou tenk imint daug misliu susijusiu su architektūra i iliuminatas. Anam paded nužudīr profesoriaus duktie muokslinink Viktuorėj Vetra.

### Da Vinč kuods

Pačiuo pradžiuo R. Lengduons apėntās ėškvėitams tėrt žmogžudīstes tik šī kart i Luvra, Prancuzėjuo, bat ši kart nužodėm aplinkībes labā mistėškas. Kūrėn eiguo Lengdonou tenk biegt nu policėjes i netgi sprokt i Anglėj. R. Lengdonou tenk imint daug mislius susijusiu su Sijuon vienolīno, tamplieriās, men kurėnes. Šiou kninguo mīsles profesoriou paded imint nužudītuoj anūk Sofi Nevė.

## Kins

Filmė "Da Vinč kuods" R. Lengdon vaidėn Tuoms Henksos.

Langdon,Robert
Langdon,Robert
Da Vinčė kuods

**Da Vinč kuods** - 2006 metū JAV detektīvėnė drama, vagol tou patėis pavadėnėma Den Braun romana. Teisė kortė fėlma pu ėlgū derību ėš Den Braun bova nopėrkta už 6 mln duolėriu. Knīngas autuorios tep pat tap i filma prodiuserio. Kins fėlmouts Onglijuo, Prancūzėjuo ėr Vokietėjuo. Ons bova fėlmouts tokiūs garsiūs vėitūs kāp Luvros a Linkoln katedra. Vėsam sviete fėlms oždėrba daugiau nė 703 mln. duoleriu. 

## Aktorē

*Tom Hanks - Robert Langdon
*Audrey Tautou - Sophie Neveu
*Ian McKellen - Sir Leigh Teabing
*Alfred Molina - Bishop Aringarosa
*Paul Bettany - Silas
*Jean Reno - Bezu Fache
*Jürgen Prochnow - André Vernet
*Etienne Chicot - Lt. Jérôme Collet
*Jean-Pierre Marielle - Jacques Saunière
*Hugh Mitchell - Young Silas
*Jean-Yves Berteloot - Rémy Legaludec
*Seth Gabel - Michael the Cleric

Kateguorėjė:Filmā
12 kiediū (1971 metu fėlms)

**12 kėdžiū** (*12 стульев*) - 1971 metās TSRS sukorta komedėj pagal I. Ilf i J. Petrov to patėis pavadėnėm roman.

Films pasakuo apie pagivēnus neturting žmuog Kisa Vorobjaninov. Films prasided tou ka mėršt anuo oušvien madam Petuchova, katra prieš mirt pasak Kisa ka sav senajam 12 kėdžiū komplėktė katrū pu Spal revoliucėjes tek pardout pasliep deimantus. Anuos prisipažėnėm išgėrd i Tievs Fiodors. Abod leidas ėiškuot tū dėimantū, bet ne karto o atskėrā ("konkuroujančias firmas"). Vėso pėrmā Kisa atvīkst i sav buvus dvar ėiškuot tū kėdžiū, kor susitink su Ostapo Benderio. Dėdžioujo kombinatuorio, abod karto praded ėiškuot išsvajuotū dėimantū, bet anus vės līd nesekmes. Pasiruod kiedes jau senē išpardavinietas pu vėin, o atrastuosiuos dėimantū nier... Galiausė belėikt vienintel kėdie, draugā anou atrond i nusprėnd nakt pasijimt dėimantus, bet būdams labā skūps Kisa nužod Ostap i vėins išbieg pri sava tort, bet pasiruod ka dėimanta jau senē atrastė o iš anū pastatīts naus pastats. Tep films i pasibaig.

## Pagrindiniai vaidmėns

Pagrindinius vaidmėnis filmė vaidėn:

* Arčils Gomiašvilis - **[[Ostaps Benderis]]**
* Sergiejos Filipovs - **[[Kisa Vorobjaninov]]**
Mažeikiu Šv. Prancėškaus Asīžėitė bažninčė

**Mažeikiu Šv. Prancėškaus Asīžėitė bažninčė** - naujė katalėku bažninčė Mažeikiūs, pašvėntinta 2005 metās. Ana da nier lėgė gala ožbėngta statītė.

kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Rėnava Šv. Ėzėduorė bažninčė

**Rėnava Šv. Ėzėduorė bažninčė** īr Telšiū viskopėjuo, Mažeikiu dekanatė.

Stuov Mažeikiū rajuona vakarūs, Rėnava kaimė, pri Žėdėkū-Seduos kelė. Tinkouta mūra. Pastatīta 1933 metās.

Bažninčė īr stačiakompė plana, so prīongio ė buokštelio. Švėntuoriaus tuora medėniu statėniu. 

## Istuorėjė

Dabartėnė bažninčė pradieta statītė 1918 metās. Išmūrėjos aple 2,5 m aukštoma sėinas. 1919 metās darbā nutrūka. Statība tēsta 1929 metas. Nusprėsta atsisakītė pruojėktė numatītas ėšuorėnes poušības. Lėkus sėinu dalės betuonėnė. Bažninčė galotinā pastatīta 1933 metās.

kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Rėnavs

**Rėnavs** - kaimalis Mažeikiū rajuonė, 8 km i šiaurė nu Seduos. Īr Šv. Izidoriaus bažninčė, pagrėndėnė muokīkla, ėšlėkė paluocē, parks. Pru kaima pratek Vardova. 2001 metu doumenim Rėnavė gīven 109 gīventuojē.

## Nūruodas
*Rėnava istuorėjė (lietuvėškā)
Seduos Švt. Panuos Marėjės Jėmėma i dongo bažninčė

**Seduos Švt. Panuos Marėjės Jėmėma i dongo bažninčė** - īr Telšiū viskopėjuo, Mažeikiu dekanatė. 

Stuov Mažeikiu rajuonė, Seduos miestalie. Vardovuos g. 1. Vardovuos opėis dešėniajam krontė. Medėnė. Pastatīta 1770 metās. 

Bažninčė īr liaudėis arkėtektūras skvarmu, luotinėškuojė krīžiaus plana, halėnė, so 2 zakristėjuom, 5 buokštelēs. Vėdos 3 navū, īr 5 altuorē. Švėntuoriaus tuora kūliu mūra, anam īr Krīžiaus kelė stacėju stuogaštolpē, šiaurės rītū kompė - medėnė varpėnė. 

kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Rėnava pagrindėnė muokīkla

**Rėnava pagrindėnė muokīkla** () - pagrėndėnė muokīkla isėkūros Rėnavė.

## Istuorėjė

Rėnava muokīklas istuorėjė prasided nu 1911 metu, kumet pradiejė veiktė dvėmetė muokīkla Rėnava dvarė. 
Prasidiejos I svieta vainā muokīkla bova oždarīta, 1919 metas apėntās atėdarīta. 

1919-1949 metas muokīkluo dėrba 21 muokītuos. Nu 1949 iki 2000 metū net kelis kartos keities muokīklas statusos:

* 1949 m. muokīkla parorganėzouta i septīnmetė
* 1961 m. muokīkla parorganėzouta i aštounmetė
* 1985 m. parvadėnama i napėlna vėdorėnė muokīkla
* 1988 m. tamp devīnmetė muokīkla

Daba muokīkluo veik 10 klasiū.

Šiou čieso muokīklā vaduovaun Vėda Gureckienė.

## Nūruodas

oficēlė svetainė
Sāžėnings nauduojėms

**Sāžėnings nauduojėms** () ī tuokis teisėnis režėms – angloamerėkėitiū kupėjavėma ėr dėrbieju teisiu duoktrėna, palē katrou īr vėsuotėnā lēdams dėrbieju teisiu sauguomu kūrėniū nauduojėms, jē ons tarnaun vėišam švėitėmou, razomnėnės kūrības/vēkluos vīstėmou.

## Nūruodas

* Autorių teisių ir gretutinių teisių įstatīmo tekstas, LRS.lt
* vėsos pāiškėnėms lietovėškā

kateguorėjė:Teisė
Žėdėkū kuoplīčė

thumb|right|230px|Žėdėkū kuoplīčė
**Žėdėkū šv. Onuos kuoplīčė** () īr kuoplīčė Žėdėkū kaima kapūs. Kuoplīčė pabūdavuota 1940-1941 metās, i koplīčės sklepa bova parkeltė Marėjės Pečkauskātės ėr anuos "mamātės" palaikā.

Kuoplīčė ėšbūdavuota palē arkėtekta Juona Muluoka pruojėkta. 1974 metās anon restaurava arkitekts Vītauts Landsbergis-Žemkalnis. 2004-2005 metās kuoplīčė apėntās bova partvarkīta.

Kuoplītiuo kuožnās metās vīkst Šv. Onuos atlaidā. Vėsū Švėntū dėina ė par kuožnas Vielėnės anuo īr apieravuonamas šv. Mėšės.

Telšiū vīskops Juons Buorota 2011 m. soteikė kuoplīčē Šv. Onuos varda.

## Vėdėnės nūruodas

Žėdėkū Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčės puortėgrapėjės


Image:Židikų Koplyčia 1.JPG|Kuoplīčės altuorios
Image:Židikų Koplyčia 3.JPG|M. Pečkauskātės kaps kuoplīčės sklepė
Image:Židikų Koplyčia 2.JPG|Švč. Panas Marėjės skolptūra kuoplīčiuo


Image:Židikų Koplyčia 4.JPG|M. Pečkauskātės skolptūra kuoplīčiuo


Kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
ULEB Cup

**ULEB Cup** (žemaitėška: *ULEB Taurie*) - ontra pagal pajėgom Europas krepšėn līga pu Eurolīgas, organizoujama ULEB organizacėjes. Līguo dalīvaun 24 komandas. Nugalietou titol iškovuojus komanda kėt sezuon dalīvaun Eurolīguo.

## ULEB Tauries čempionā

* 2003 m. Valensėjes "Pamesa"
* 2004 m. Jeruzales "Hapoel"
* 2005 m. Vilniaus "Lietuvos rytas"
* 2006 m. Maskvuos "Dinamo"
* 2007 m. Madrida "Real"
* 2008 m. Badaluonas "Joventut"

Kateguorėjė:Krepšėnė līgas
Muokīkla

thumb|250px|Darbienu muokīkla

**Muokīkla** (onkstiau liob krūvuo vadīntėis – ***ėškala***) īr švietėma istaiga, katruos pagrėndėnė veikla īr fuormalusės aba (ėr) nefuormalusės švėitėms. Ana īr pagrėndėnė dabartėnės Lietovuos švietėma sėstemas dalis.

Muokīkla skėrstuoma i šėtas dalis:
* Pradėnė – nūg 1 lėgė 4 klases
* Pagrindėnė – nūg 5 lėgė 10 klases
* Vėdorėnė – nūg 11 lėgė 12 klases.

Ba ton muokīklu da īr vėsuokiu naprėvaluomū muokīklu ėš katrū puopolērēusės īr mozėkas, spuorta, dailes ė t.t.
Vilniaus TEO

**Vilniaus TEO** - Vėlniuo esontė vėina magtīngiausiu Lietovuos ė Euruopas muotrėšku krepšėnė komandu.

Komanda ikorta 1961 metās. Per tou laika komanda ne karta keit pavadėnėma. Ėš pradžiū komanda vadėnuos "Kibirkštis", vieliau "Ryšininkas-Šviesa", "Telerina". Nu 1995 metū komanda pradiejė vadintėis glabna remiejė - "Lietovuos telekuoma' pavadėnėmo. 2006 metās telekomou pakeitos pavadėnėma i TEO, komanda ėrgė palėka TEO.

## Prigavėmā

* 1995, 1996, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006 metu LMKL čempijuonės
* 1999, 2000 metu Lietovuos krepšėnė federacėjes muotrėšku tauries laimietuoja
* 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006 metū Baltėjes muoterū krepšėn līgas čempijuon
* *Eurostars 2000* turnīra nugalietuojė
* 2004 metų *Jantar Cup* laimietuojė
* 2000, 2001, 2002, 2003 metu *TELETKNO Challenge* turnīra laimietuojė
* 2005 metū FIBA Muoterū Eurolīgas tretiuos vėitas laimietuojė
* 2006 metū FIBA Muoterū Eurolīgas ketvėrtuos vėitas laimietuojė

## Komandas sodietės 2006-2007 m.

* Giedrė Kirstukytė
* Kristin Haynie
* Yelena Leuchenka
* Sandra valužytė
* Jurgita Štreimikytė
* Aušra Bimbaitė
* Rima Valentienė
* Laura Puplauskaitė
* Vita Kuktienė
* Irena Vizbarienė
* Eglė Šulčiūtė
* Ebony Hoffman
* Katie Douglas

* Vīr. treneris: Algėrds Paulauskis
* Trener asistėnts: Alfreds Vainauskis

## Nūruodas

* oficēlė svetainė

Kateguorėjė:Krepšėnė komandas
Estėjė

**Estėjės respoblėka** īr šalės Šiaurės rītu Euruopuo. Robežioujas so Baltėjės jūra, Latvėjė ė Rosėjė. Bėndra sausomuos robežiaus ėlgoms - 633 km.

## Istuorėjė

Estėjė jau XII omžiou bova vadėnama estu gentėis apgīvendinta terituorėjė, katron sodarė 8 žemės. Krīžiaus žīgiū Pabaltie pasekuo Estėjė palėka padalėnta. Pėitėnė Estėjė iējė i Livonėjės ordina, vuo šiaurėnė Estėjė lėgė 1346 metu prigolė Danėjē. katra pu estu sokėlėma perdavė anou Teutuonu ordinou. Vieliau Estėjė prigolė Lėnkėjės-Lietovuos respoblėkā, Rosėjės imperėjē.

1918 metu vasarė 24 dėina Estėjė paskelbė liousoma. Prasėdiejos ontrai svieta vainā Estėjė bova okupouta SSRS ėr ėšbova anuos sodietie ligė pat 1991 metu.

## Puolitėnė sėstema

Estėjė īr konstėtocėnė demuokratėjė, so vėinu rūmu parlamento renkamo prezidėnto. Prezidėnta 5 metū kadencėjē renk parlamėntėnė 2/3 daugoma. Glabna prezidėnta funkcėjė - ministra pėrmėninka paskīrėms, katron tvėrtėn parlamėnts.

Istatīmu vīkduomuojė valdė sodara premjierministros ė 14 mėnėstru.

Istatīmu leidamuojė valdė prigol vėinu rūmu parlamėntou, vadėnamam Riigikogo. Anam īr 101 narīs. Parlamėnta narē renkamė ketoriū metu kadencėjē.

Aukštiausis teismos īr vadėnams Riigikohus, katram īr 17 teisieju so parlamėnta ligė gīvuos galvuos skėramo pėrmėninko.

## Geuograpėjė

Estėjė īr mėškėnga šalės, mėškā dėng aple 61% šalėis terituorėjes. Klimats - vėdotėnis driegnos. Dėdliausis ežers - Peipos. Ėlgiausė opė - Emajuogis, katruos ėlgoms 218 km. Estėjē prigol tēpuogė kelets šalėp asontiu salū, ėš katrū dėdliausė - Sarema. Aukščiausė vėita - Munamiag kalns (318 m).

## Demuograpėjė

Estėjės statistikas doumenėm, 2018 metu sausė 1 dėina Estėjės tautėnė gīvėntuoju sodietės bova:

* 68,7 % estā
* 24,9 % rosā
* 1,8 % ukrainėitē
* 0,9 % baltarosē
* 0,6 % suomē
* totuorē, latvē, lėnkā, žīdā ė lietovē - pu 0,2% aba da mažiau.

Šalie gīven nemažā žmuoniū, katrėi tor Rosėjes pėlėitībė.

Estėjė terp Baltėjės šaliū īr patīrosi mažiausi gīvėntuoju somažiejėma, līgėnont so 1989 m.

## Akuonuomėka

Estėjės akuonuomėka īr pakankamā magtīnga ė geram stuovie. Šalės sogeb pritrauktė šmuota investėcėju ėš ožrobežė. Vīkst gera prekība so šiaurės Euruopas šalėm, klest infuormacėniu teknoluogėju sektuorios. Žmuoniu pragīvenėma līgis īr geriausės terp Baltėjės valstībiu. Šalės tor mėnka skuola ožsėiniou. Darba jiega gerā apmuokinta ė kvalėpėkouta. Šalės bova pėrma ėš Baltėjės šaliu, pradiejosė nauduotė eura.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms
Estėjė īr soskėrstīta i 15 apskrėtiu (*maakond*), vuo anie – i valdas (*vald*).

Estėjės apskrėtīs (ožvadėnėmā palē Euruopas vėituovardiu žuodīna):

## Viera

Religėngu gīventuoju šmuots nier dėdlis. Tonkiausē estā naprigol juokē konfesėjē. Aple 32% gīvėntuojū priskėr savi tam tėkrā konfesėjē.

Daugiausė ėš anū īr evangelikā-liuteruonā.

Kateguorėjė:Estėjė
Talins

**Talins** () īr Estėjės suostėnė ė glabns ousts. Miests ėšsėdiestės pri Baltėjės jūras Suomėjes ilankas, 80 km ė pėitus nu Helsėnkė. Tor 453,8 tūkst. gīvėntuoju, īr trets palē dėdoma miests Baltėjės šalīsė. Manuoma, ka miests ikorts 1154 metās.

Talinė gīven dėdliausē (27,8 %) ne Euruopas Sājongas pėlėitiu, līgėnont so kėtuom ES suostėnėm. Daugoma Talina gīvėntuoju īr estā (53 %). Kėtas gausės tautas miestė - rosā (34 %), okrainėitē (3.5 %) ė godā (1,4 %).

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Estėjės miestā
Baltarosėjė

**Baltarosėjes Respoblėka** (*Беларусь*) īr žemīnėnė valstībė rītū Euruopuo, terp Lėnkėjes, Okrainas, Rosėjės, Latvėjės ė Lietovuos. Da vadėnama **Godėjė**.

## Istuorėjė
Ligė pat 1918 metu Baltarosėje prigolė ivairiuom valstībiem - Kijeva Rosē, LDK, Rosėjės imperėjē. 1918 metās Baltarosėjė atkūrė naprigolnoma, bat jau 1919 metās anou okupava buolševėku Rosėjė. 1991 metās Baltarosėjė ėšėros SSRS palėka liousa valstībė ė palėka NVS narė.

## Politėne sėstema

Valstībės galva *de facto* prezidėnts Aleksandros Lukašėnka īr, pėrma lėika i ton puosta ėšrīnkts 1994 metās, ale pu paskiausiu rėnkėmu Vakarū valstībiu nabpripažīstams. 1996 metās lapkristė 24 dėina nutėka referendoms, katramė bova ėšpliestas prezidėnta galės. Bova pakeista valstībėnė vieleva, gerbs ė himns.

## Demografėjė

Tautėnė gīventuoju sodietės: godā, tēp pat īr rosu, lėnku, okrainėitiu, lietoviu ė kt.

## Tarpatutėnē santīke

Baltarosėje bendradarbiaun so dėdlio skaitlio svieta valstībiu, īpatīngā so Rosėje. Santīke so ES īr komplikoutė, bet čiesās gerė.

## Skėrstīms ė admėnėstravėms
thumb|300px|Baltarosėjės regėjuonā
Godėjė soskėrstīta i 6 regijuonos (вобласць, voblast'):

## Šaltenē

## Nūruodas

* Size and natural increase of population (onglu ruoduo).
Joudkalnėjė

thumb|250px|right
**Joudkalnėjes respoblėka** (**Joudkalnėjė**) - valstībė Euruopuo, Balkanū regijuonė. 2006 metās bėrželė 3 dėina Joudkalnėjes parlamėnts paskelb Joudkalnėjes liousoma ė tēp iteisėna 2006 m. gegožė 21 d. vīkosė referenduma diel atsiskīrėma nu Serbėjės ė Joudkalnėjės rezoltatos. Joudkalnėje tor robežio so Serbėjė, Buosnėjė ė Herceguovėna, Kruoatėjė, Albanėjė ė Adrėjės jūra.

## Istuorėjė

1878 m. Berlīna kuongresė Joudkalnėjē suteikts liousoms nu Torkėjės imperėjės. 2006 m. bėrželė 13 d. Joudkalnėjės parlamėnts paskelbė šalėis liousoma, iteisindams 2006 m. gegožės 21 d. vīkosi referendoma diel atsėskīrėma nu Serbėjės ė Joudkalnėjės rezoltatus. 

## Demuograpėjė

* Joudkalnėitē: 43% 
* Serbā: 32% 
* Buosnē: 8% 
* Albanā: 7% 
* Kėtė: 10%

## Oficiales švėntes

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Serbėjė

**Serbėjė** - Balkanū respoblėka Pėitrīčiū Europuo. Rėbuojas su Bosnėjė ėr Hercuogovėna, Kroatėjė, Vėngrėjė, Romonėjė, Bolgarėjė, Šiaurės Makeduonėjė, Albanėjė ė Joudkalnėjė.

## Istuorėjė

Neprėklausuoma Serbėjes valstībė susidarė iš Serbėjes ė Joudkalnėjes federacėjes, 2006 metū bėrželė 3 dėina Joudkalnėjē paskelbos naprėklausuomībe.

## Puolėtėnė sistema

Pėrmasis Serbėjės Respoblėkas premjiers - Zuorans Džindžičios bova nožodīts 2003 m. kuova 12 d. Dabartinis Serbėjės premjiers - Đuro Macut.

thumb|center|250px

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Kanada

**Kanada** (onglėškā ė prancūzėškā *Canada*) īr valstībė Šiaurės Amerėkuo. Tor robežio so JAV pėitūs ė vakarūs. Tēpuogė so Atlanta ondėnīno ritūs, Ramioujo ondėnīno vakarūs ė Arktėis ondėnīno šiaurie.

## Puolitėnė sėstema

Kanada faktėškā valda Jongtėnės Karalīstės karalios, anuo skėrams gubernatuorios ėr ministros pėrmėninks, katros ėšrenkams renkont Kanadas parlamenta.

## Administracėnis soskėrstīms

Kanada padalėnta i 10 provincėju ė 3 terituorėjės. 

Provincėjės (tonkiau gīvenamė regėjuonā pėitūs, katrėi tor daugiau teisiu nego terituorėjės):

* Alberta
* Brėtu Kolumbėjė
* Kvebeks
* Niufanlends ė Labradors
* Manitoba
* Naus Brunsviks
* Naujojė Škotėjė
* Ontarėjos
* Princa Edvarda sala
* Saskačevans

Terituorėjės (retā gīvenamė šiaurėnē regijuonā, katrėi tor mažiau tėisiū nego provincėjes):

* Jukons
* Nunavuts
* Šeuris vakaru teritourėjė

## Demuograpėjė

Pėrmė̄jē Kanadas gīventuojē bova eskimā (inuitā). 

2001 metu duomenim Kanaduo daugiausē gīven kanadėitē (39,2%), onglā (20%) ė prancūzā (15,75%). Šalie tēpuogė īr daug škuotu, airiu, italu, okrainėitiu ė kt.

## Kalbas
Kanaduo īr dvė valdėškė kalbė – prancūzu ėr onglu. 1969 m. lėipas 7 d. patvėrtėnos valdėšku kalbū akta prancūzu kalba bova solīgėnta so onglu vėsuom puovīzom, tas padiejė Kanadā palėktė stėprē dvėju kalbu valstībė.

Prancūzu ėr onglu kalbė tor vėiniouda līgė federalėnėm tėismė, parlamėntė ė vėsūs federalėniūs instėtocėjūs.

## Akuonuomėka
Kanada priskėrama pri baguotiausiu Svieta valstībiu. Ta īr liousuos rėnkas akuonuomėkas valstībė. Tor dėdli BVP, tėnkontė žmougou, aukšta žmuogaus suocēlėnės raiduos indeksa.

Kateguorėjė:Kanada