open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sparta

thumb|250px|right|Spartas griuviesē

**Sparta** (gr. *Σπάρτη*) - vėins iš svarbiausiū antikėnes Graikėjės miestū, pats galingiausis Peloponesa miests-valstībė, katram prėklausė Lakuonika ė Mesenėjė. Spartas miests bova isikūres cėntrinie Lakuonikas dalie, dešėniajamė Euruota opes krontė.

Sparta īr ė šiuolaikinis miests ož keliū kiluometrū nu antikėnes vėitas. 2001 m. duomenim anamė gīvena 16 473 prietėlē.

## Spartietėška dvasė

Spartuo vergū (heluotū) bova daug daugiau nego tėkrū spartietiū-karėiviū, dėltuo anėi turieje būtė vėsumet pasiruošė vergū sukėlėmams. Spartietē bova stėprė, garbingė kareivē. Anus kovuos menū muokīdava nu septīniū (da sakuoma, ka nu trijū) metū. Gīvendava kareivinies' praktikoudava homoseksualius santīkiūs. Vėsus metus vilkiedava tiktā pluon apsiaust, mėiguodava unt šiorkščiū nėndriū. Vaikiokams bova skėrta fiziniū pratėmū, skėrtū lavintė kūn, pvz., bėgiuotė per šakas, žarėjas. Be tuo, anus skaudē plakdava rīkštiem, ka priprasto pri skausma. Ka galieto bet kokiuom saliguom prasimaitintė, paauglē vagėliava. Nutvieros vagont nubausdava ož nesiekm'.

Mergelkuom tep pat bova skėrama daug diemese. Anuos bova tep aukliejamas, ka galieto gimdītė stėprius, sveikus vākus. Jeigo vāks gimdava sėlpnos a lėguots, kūdiki numesdava nu skarde. Tep ruoštė kareivē bova poikos ė igodė.

Kateguorėjė:Senuobes miestā
Kateguorėjė:Graikėjė
Lėbėjė

thumb|
**Lėbėjė** vuo **Libėjė** īr valstībė Šiaurės Afrėkuo. Robėžioujas so Alžīro, Tonėso, Egėpto, Sudano, Čado, Nigerio; tēpuogė skalaun Vėdoržemė jūra.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Madagaskars

**Madagaskars** ī valstībė Rītū Afrėkuo. Ėšsidiestius Madagaskara salu ė da šmuotė mažū salū Indėjės ondenīnė.

Daugoms Madagaskara gīventuoju ī ne negrā, bet ėš Pėitrītiu Azėjės atsikielė̄ malagasē.

Lietoviu geuograps Kazīs Pakštos Madagaskarė nuoriejė apgīvendintė lietovius, ka tėi ėšsisauguotom vainas pavuoju.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Pavėdaujīs (Šėmkātē)

**Pavėdaujīs** () - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 14 prieteliu.
Malavis

**Malavis** īr valstībė Pėitū Afrėkuo. Robėžioujas so Zambėjė, Tanzanėjė ė Mozambėko. Ont rītinė šmuota talkša dėdlis Malavė ežers.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Malis

**Malis** īr valstībė Vakarū Afrėkuo. Tor robežio so Maurėtanėjė, Alžīro, Nigerio, Burkina Faso, Dramblė Kaula Kronto, Gvinėjė, Senegalo.

## Istuorėjė
Onkstiau bova smarkē ėšsėplietės. XIII o. maninkā ėš sava regijuona nukariava kėtas karalėjės ėr sokorpė Malė imperėjė, katrou sodarė pėitėnis Malis, Senegals, Gambėjė, pėitū Mauritanėjė ė šiaurės Gviniejė. Malė imperėjuo bova centralėzouta valdė, ėšplėta islams. Šalės baguotiejė, bo toriejė auksa ėštekliu.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Maurikėjos

**Maurikėjos** aba **Mauricėjos** īr valstībė Rītū Afrėkuo. Ėšsėdiestės Maurikėjė saluo ė da šmuotė mažū salū Indėjės ondėnīnė.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Namibėjė

**Namibėjė** īr valstībė Pėitū Afrėkuo. Robėžioujas so PAR, Anguola, Zambėjė, Botsvana. Tēpuogi skalaun Atlanta ondenīns.

Šalėis ožvadėnėms kėlės nū Namėbėjės dīkūmuos ožvadėnėms, katra ēn palē vėša šalėis kronta. Ožvadėnėms ėšrīnkts pū naprīklausuomībės, kāp neutralos šalėis ožvadėnėms, nas Namėbėjuo gīven vėsuokes tautas.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Mauritanėjė

**Mauritanėjė** īr valstībė Šiaurės Afrėkuo. Tor robežio so Vakarū Sachara, Alžīro, Malio, Senegalo. Tēpuogė ana ėš vakarū skalaun Atlanta ondėnīns. Suostėnė Noakštuots īr.

Zars ciela šali ožjėm Sacharas dīkīnė, tėktās pėitūs, šalėp Senegala opės ēn šmuotās savanas.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Ekvatuorė Gvėniejė

**Ekvatuorė Gvėniejė** ī valstībė Cėntrėnė Afrėkuo. Robėžioujas so Gabuono ė Kamerūno, tepuogė anā prīgol kelets salū Atlanta ondenīnė, vėinuo ė katrū (Biokė) īr šalėis suostėnė Malabs.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Ruanda

**Ruanda** ī nadėdlė valstībė Cėntrėnė Afrėkuo. Robėžioujas so Uganda, Burundio, Kuonga DR, Tanzanėjė.

Šalės pagarsiejė 1994 metās, kap tenās vīka cėvėlėnė vaina, par katra nūžodīta par 1,3 mln. gīventuoju.
 

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
1972

**** - īr kalāmieji metā, katrie prasided šeštadėinī. 

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietuvuo

## Nutėkėmā Svieti
* Balondė 29 d. - Željko Rebrača, Serbėjės krepšėninks.

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1968

**** - īr kalāmieji metā, katrie prasided pėrmadėini. 

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietuvuo

## Nutėkėmā Svietė

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1964

**** - īr kalāmieji metā, katrie prasided trečiadėini. 

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietuvuo

## Nutėkėmā Svietė
* Sausė 13 d. – JAV ėšiejė The Beatles *I want to hold your hand* ė palėka pėrmouju anu hėto, prasiediejė bėtlomanėjė.

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Mozambėks

**Mozambėks** īr valstībė Pėitrītiū Afrėkuo. Robėžioujas so PAR, Svazėlando, Malavio, Tanzanėjė, Zėmbabvė. Tēpuogi skalaun Indėjės ondenīns.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Pėitū Afrėkas Respoblėka

**Pėitū Afrėkas Respoblėka** īr valstībė Pėitū Afrėkuo. Robėžioujas so Namibėjė, Zėmbabvė, Mozambiko, Botsvana, Lesuoto, Svazėlando. Tēpuogė skalaun Atlanta ondenīns ėr Indėjės ondėnīns.

## Istuorėjė
Pėitū Afrėka īr vėina seniausiu prieteliu apgīvendėnta svieta terėtuorėjė. Prīš atvīkstont pėrmėims olandu kuoluonėstams dabartėnės šalėis terituorėjės šiaurės rītūs gīvena siesles chuosu ė zolosu gentīs, vuo terituorėjuo aplėnkou Geruoses Vėltėis kīšoli – huotentuotu ė bošmenu klajuokliu gėntīs. Onglėjē sėikant isėgalietė tuo terėtuorėjuo prasėdiejė vainas tarp anū ė būru. Vieliau tas toriejė itakas liūdnā pagarsiejosē apartheida puolitėkā.

## Geuograpėjė
Valstībė ī pėitėniamė Afrėkas šmuotė.

## Nūruodas

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
1948

**** - īr kalāmieji metā, katrie prasided ketvėrtdėini. 

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietuvuo
* Gegožė 10 d. gėmė Janina Miščiukaitė - Lietovuos estradas dainėninkė, ivairiū televėzėjės pruojektu dalīvė ė vediejė.

## Nutėkėmā Svietė

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1944

**** - īr kalāmieji metā, katrie prasided šeštadėini. 

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietuvuo
* Vasarė 6 d. gėmė Benjamėns Zelkevėčios, Lietovuos fotbuolėninks ė treneris
* Balondė 12 d. - i Bakaluorėškiu kaimalie atēje kuomonėstu partėzanu gaujė ė vėsėškā sodegėna 40 suodnū, teruorėzava ė nužodė šmuota kaima ė kėtū kaimū, asontiū šalėpās, žmuonis.
* Bėrželė 3 d. – naciu baudiejē, keršė̄damė ož sovietėniu partėzanu ožmoštos vokėitiu karios, sodegėna Pėrtiupiu kaima (nacē nužodė 119 Lietovuos žmoniu).

## Nutėkėmā Svietė
* Sausė 9 d. mėrė Ontans Smetuona, pėrmasis Lietovuos prezėdėnts ė liousoma akta sėgnatars.

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1940

**** - īr kelamė̄jė metā, katrėi prasėded panedielio. 

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

## Nutėkėmā Lietovuo
* Siejės 29 d. gėmė Konstantėns Zubuovs, katras bova Lietovuos arkėtekts, ėnžėnierios, alpėnėsts, alpėnėzma instroktuorios (žova 1971 m. lėipas 2 d.).

## Nutėkėmā Svietė
* Kuova 10 d. gėmė garsos aktuorios ė kuovas menū žėnuobs Chuck Norris.

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Lėbėjės dinars

**Lėbėjės dinars**  (Arabėškā: دينار) - oficialos Lėbėjės pėnėgs. ISO 4217 kuods īr "LYD".
Alžīra dinars

**Alžīra dinars** (Arabėškā: دينار)  - oficialos Alžīra pėnėgs. ISO 4217 kuods īr "DZD".

kateguorėjė:Alžīrs
Šalna

thumb|250px|Šalna
**Šalna** īr uora temperatūras somažiejėms lėgė neigiamuos nakti aba vakarė, nuors dėina temperatūra teigiama būn. Žemaitėjuo šalnas paprastā prasėded spali ė ožsėbėng gegoži.

## Da veiziek
* Leds
* Šerkšnos
* Snėigs
* Šaltis

Kateguorėjė:Uorā
Leds

thumb|250px|Ledā ont ondenė
**Leds** īr kėitas skvarmas ondou. Sosėdara kāp temperatūra nokrent žemiau kāp 0&nbsp;°C.
Čerkšnos

**Čerkšnos** (kėtap ***čarkšna, šerkšna, čerkšna, šerkšnos***) īr leda krislā, žėima palėikantīs par šalti pu tuo, kāp bova rūks. Čerkšnos ožkluo vėskon, ont kuo tėktās prīšlėjė rūks: ont mediu, laidū, tuorū.

Buočē liuob rokoutė: jēb čerkšnos oždeng medius tāp uors šals.

Kateguorėjė:Uorā
Šarma

**Šarma** īr menks leda slouksnis par šalna aba nug dėdlė šaltė palėkė̄s ont vairiū dāktū. Tas īr skirtings dalīks nug čerkšnos: ons randas pu rūka ė apčerkšnī stuorā, tonkiausē ont mediu, laidū, tuorū, vuo šarma randas nebūtėnā pu rūka, ī pluona ė šarmuo vēk ont vėskon.

Kateguorėjė:Uorā
Kroša

thumb|240px|Krošuos leduokšnē
**Kroša** īr leda gabalā (leduokšnē), krėntontīs ėš debesū šėltuojo čieso. Sosėdara, kumet i veršu kīl smarkės uora sruovės ė ondens lašalē pavėrst ledās. Krošas gabalā bakrisdamė žemīn sosilie so kėtās ondens lašalēs ė da padidie.

Kateguorėjė:Uorā
Šlapdraba

thumb|250px|Šlapdraba Onglėjuo

**Šlapdraba** (kėtāp da ***šlapdrėba, šlapdrabs, šlapdronka, šlapdrėmba, snėiglaša, drabna***) īr tuokē krėtoliu, kūmet krint šlapis, tilžtons snėigs aba snėigs mėšro so lītom. Tuokis uors būn kūmet temperatūra īr kortās aple 0&nbsp;°C. Šlapdrabas tonkiausės īr rodeni ė žėimuos čieso par atdriekius.

Kateguorėjė:Uorā
Kvanza

**Kvanza** (*Kwanza*) - uofėcēlos Anguolas pėnėgs. ISO 4217 kuods īr "AOA", tēppuogė nauduojams sotrompenėms: *Kz*.

Kateguorėjė:Valiota
Kanadas duoleris

**Kanadas duoleris**  (ongl. *Canadian dollar*) - oficialos Kanadas pėnėgs. ISO 4217 kuods īr "CAD".

## Nūruodas
*
Amals

thumb|Amals**Amals** īr žaibavėms ba dundūlė. Būn tonkiausē nakti. Dundūlis nesosėdara diel audruos nūtolėma vuo garsa atsėspėndiejėma i kėtos uobjektos.

Kateguorėjė:Uorā
Vėiškrontė

**Vėiškrontė** īr nūžulni opės pakrontė paprastā nusieta žvīro ė kūlēs. Senuobė par vėiškrontes žmuonės keliaudava.

Kateguorėjė:Opis
Absoliotėnis aukštoms

**Absoliotėnis aukštoms** īr kuokės ta vėitas aukštoms, mieruojont nū jūras līgė.

Kateguorėjė:Fėzėnė geuograpėjė
Aerapuortėgrapėjė

thumb|240px|Aerapuortėgrapėjė
**Aerapuortėgrapėjė** īr vėituovės puortėgrapėjė, padarīta ėš liektova a kėtuokė skraidontė aparata. Vagol aerapuortegrapėjės sodaromi topograpėne žemielapē.

Kateguorėjė:Mens
Sieklis

thumb|240px|Sieklis Alauša ežerė (Aukštaitėjė)

**Sieklis** aba ***sekliava*** īr ežera kronta dalės, katra ēn nug kronta joustas lėgė puondėnėnė slenkstė, ož katruo dognos staigē gėlie. Tas īr seklė ežera dalės. Jūras a ondėnīna sieklis šelfo da vadėnams īr.

Kateguorėjė:Ežerā
Kalnienā

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniu.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Naikē

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 139 žmuones.

Naikiūs gīvena tuokė žīmūs prietelē kāp Ruomoalds Granauskos ė Algėrds Vėlks.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Antanavs

**** vuo **Antanava** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniū.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Atkūla

thumb|250px|Jūras atkūla

**Atkūla** īr platesnė (tonkiausē opėis) vėita, kor ana īsėterp kronta ė kor ondou lietiau betek.

kateguorėjė:Ondou
Mažeikiu apīlinkės seniūnėjė

**Mažeikiu apīlinkės seniūnėjė** īr Mažeikiu rajuona cėntėnė dalī. Cėntros īr Mažeikē. 

## Dėdliausės gīvenvėitės

*Kalnienā – 858 gīv.
*Krakē – 642 gīv.
*Bugenē – 463 gīv.
*Purvienā – 293 gīv.
*Kormaitē – 201 gīv.
*Rozgā – 179 gīv.
*Žiuogaitē – 172 gīv.
*Naikē – 139 gīv.

## Kėtas gīvenvėitės
* Antanava
* Dargē
* Gargždā
* Joudeikē
* Koudē
* Lėnksnakē
* Maigā
* Milē
* Pomporā
* Suovaitē
* Truoškutē
* Urvikē
* Zastautē
Antanava

**Antanava** īr gīvenvėitės Lietovuo:

*Antanavs, da vadėnams Antanava (Mažeikiu raj.)
*Antanava (Gudžiūnā)
*Antanava (Josvainē)
*Antanava (Jorbarks)
Gargždā (Mažeikē)

**Gargždā** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniu.

Kaimė īr gamtuos monoments - stuorasės ōžouls.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Suovaitē

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 80 žmuones. Šalep kaima tek' Ašva.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Urvikē

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Reivīčiu seniūnėjuo. Anuo gīven 364 žmuones.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Reivītiu seniūnėjė

**Reivītiu seniūnėjė** īr Mažeikiu rajuona šiaurėnė dalī. Cėntros īr Mažeikē. 

## Dėdliausės gīvenvėitės

* Boknaitē – 447 gīv.
* Reivītē – 367 gīv.
* Urvikē – 364 gīv.
* Lėckava – 235 gīv.
* Tolnikē– 140gīv.

## Kėtas gīvenvėitės
* Dargē
* Ferma
* Kabaldėkā
* Kalnienā
* Kėrkā
* Knabėkā
* Kormaitē
* Kušlienā
* Mantvīdā
* Miškienā
* Truoškutē
Boknaitē

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Reivītiu seniūnėjuo. Anuo gīven 447 žmuones. Ēn plents i Latvėjė.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Reivītē

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Reivītiu seniūnėjuo. Anuo gīven 367 žmuones. Reivītē īr 3 km i šiaure nū Mažeikiu.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Ferma

**Ferma** reišk šėtos kaimos:

**Žemaitėjuo**
* Ferma (Vėikšnē)
* Ferma (Reivītē)
**Lietovuo**
* Ferma (Alītos)
Šerkšnienā

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjės centros. Anuo gīven 502 žmuones. Īr pašts, muokīkla. Par miestali tek' Šerkšnė.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Plinkšē

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 424 žmuones. Šalep kaima talkš Plėnkšiū ežers pri katruo kronta stuov Pliatieriu rūmā.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Robėkā

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 222 žmuones. Kaimė īr Robėkū Šv. Ruoka bažnīčė.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
John Ronald Reuel Tolkien

**Džuons Ronalds Roelis Tolkins** (*John Ronald Reuel Tolkien*, 1892 m. sausė 3 d. - 1973 m. siejės 2 d.) - onglu fėloluogs ė rašītuos, labiausē žėnuoms kāp „Žiedu valduovs“ trėluogėjės autuorios.

Kateguorėjė:Rašītuojē
Skoudėškē

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 141 žmuones. Par kama tek' Vėišetė, īr doubenioutasės kūlis.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Balienielē

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 0 žmuoniū.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Šerkšnienu seniūnėjė

**Šerkšnienu seniūnėjė** īr Mažeikiu rajuona pėitėnė dalī. Cėntros īr Šerkšnienā. 

## Dėdliausės gīvenvėitės

* Žemalė – 586 gīv.
* Šerkšnienā – 473 gīv.
* Plėnkšės – 424 gīv.
* Robėkā – 222 gīv.
* Skoudėškē – 141 gīv.

## Kėtas gīvenvėitės
*Balienielē
*Bugenē 
*Dacē 
*Girkalē 
*Gudėškė 
*Kalnėškē 
*Ketūnā 
*Kirklē 
*Lielaitē
*Liūdienā 
*Mantvīdē 
*Mažaitē 
*Pašerkšnie 
*Ratē 
*Ropiekē
*Ožpelkē
Liūdienā

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 7 žmuones. Īr kuoplītėlė.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Ratē

**** (lt. Račiai) īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 89 prietelē.

Šalep kaima īr alkakalnės so šaltėnio.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Kateguorėjė:Senuovės baltu alkā
Lielātē (Šerkšnienā)

**Lielātē** () īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. Anuo gīven 22 žmuonis (2011 m.) Īr kuoplītielė. 

Lielātiuos gėmė koltūras veikies Dionėzos Puoška.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Ognės

thumb|260px|Ognės
**Ognės** īr ikaitosės ė švītėntės dojės, katras randas kāp kas tā deg. Tonkiausē so ognėm ēn ė dūmā. Ognē degtė ī rēkalings korals, katramė tor būtė onglėis (malkas, kūlė onglis, torpė, gomtėnės dojės) ė uors (degounis). 

Ognės nug senuobės ēn sīkiom so žmuogom, nes ana ton šild, apšvėit, lēd jiedio gamintom. Kāp žmuogos ī gomtuo, ons koras lauža, vuo truobesiūs ognē laikītė nug sena liuob bodavuotė kruosnis, kakalius. Neprėveizama ognės gal ėšētė kāp gaisros. Aplinkou ogni sokas žmuogaus givenėms, tūdie ognės liuob būtė lankuojama kāp švėnta, ana palėika švėisuos, karštė, ūpa, švaroma aukštiausiu abruozdieliu.
Saulios Paulėks

**Saulius Paulikas** - puolėcėninks, katras 2007 m. lapkristė 7 d. gėrts vairoudams mašėna, nesėlaikīdams keliū eisma taisīkliu, nužodė tris mažus vākus Aleksandrėjuo, Skouda rajuonė. Ons pabiega ėš nosėkaltėma vėitas, palėka vākus mėrtė ont kelė, vuo pats nuvažiava nomėi mėiguotė, ka ėšsėblaivītō. S. Paulikas ruokoun, ka nebova gėrts http://www.delfi.lt/news/daily/crime/article.php?id=14959008.  

Pu tuo īvīkē ons rītė pats pasėdavė puolėcėjē. Žmuonis dėdlē sokėla. Vagol V. Laučė žuodius jau pėnktadėinie pri Skouda puolėcėjės doro ējė žmuonis, katrėi rēkalava anīms doutė paveizietė ī Saulio Paulika http://www.delfi.lt/news/daily/crime/article.php?id=14944298. 2007 m. lapkristė 7 d. aple 19 adīna, vėsuo Lietovuo žmuonis ējė pri puolėcėjės kuomėsarėjatu ė diejė žvakis. 

## Nūruodas
*Staripsnis ėš Delfi.lt ''Tragedijos Skuode kaltininkas neigia buvęs neblaivus''
*Staripsnis ėš Delfi.lt ''Įtariamasis dėl tragedijos Skuodo r. suimtas mėnesiui''
*Staripsnis ėš Delfi.lt ''Vaikų žudikas S.Paulikas pasigėrė pataisos namuose''
Stop vainā keliūs

**Stop karou keliūs** () - suocēlėnė akcėjė, skėrta somažėntė žovosiu ė sožėistū žmuoniū skaitlio Žemaitėjuo ė Lietovuo. Akcėjė startava 2006 m. lapkristė 15 dėina.

## Žīmas

## Nūruodas
*Aple ''Kars keliūs'' akcėjė
Žaliuojė Ėškīšolė Respoblėka

**Žaliuojė Ėškīšolė Respoblėka** () ī valstībė Vakarū Afrėkuo. Apjėm salīna Atlanta ondėnīnė. 

## Istuorėjė
Nūg 1495 m. lėgė 1975 m. bova Puortogalėjės kuoluonėjė.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Baublē

**Baublē** īr suodna Kretingas rajuonė, Žalgėre seniūnėjuo, 13 km i pėitus nū Kartenuos, Minėjės pakrontė. 529 gīventuoju. Īr pašts, muokīkla, vākū daržėlis, bėbliuoteka, medėcėnas ponkts, kuoplītalė. Veik Baubliū kaima kuolektīva cėntros.

Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Tėrkšliū seniūnėjė

**Tėrkšliū seniūnėjė** īr Mažeikiu rajuona pėitėnė dalī. Cėntros īr Tėrkšlē. 

## Dėdliausės gīvenvėitės

*Tėrkšlē – 1626 gīv.
*Balienas – 615 gīv.
*Ožlėiknė – 548 gīv.
*Pėivienā – 234 gīv.
*Geidē – 192 gīv.
*Daubarē – 176 gīv.
*Spurganē – 173 gīv.
*Lietenē – 165 gīv.
*Vuoverē – 104 gīv.

## Kėtas gīvenvėitės
* Brožā
* Gaurīlē
* Jautakē
* Jonaitē
* Krucē
* Lielaitē
* Medžialenkė 
* Pavėntie
* Plienakē
* Meinorē
Aleksandrėjė

**Aleksandrėjė** īr:
*Aleksandrėjė (Skouds) - miestalis Skouda rajuonė
*Aleksandrėjė (Egėpts) - miests Egėptė
*Aleksandrėjė (Šiaulē) - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė.
Aleksandrėjė (Skouds)

**Aleksandrėjė** īr gīvenvėitė Skouda rajuonė, netuol Latvėjės robežė, prie kelė Skouds-Mažeikē. Seniūnėjės centros. Stuov Aleksandrėjės Nukrīžioutuojė Jiezaus bažnīčė.

## Istuorėjė

1797 m. suoda pavadėnts Aleksandra Sapėigas garbē. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 433 žmuonis. 2007 m. lapkristė 7 d. Aleksandrėjuo notėka kraupi nalaimė kūmet puolėcajos Saulius Paulikas sovažėniejė 3 vākos ė pabiega ėš ivīkė vėitas.

Kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Balienas

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 615 žmuoniū. Īr gėrėninkėjė, kuoplītielė, pašts, bėbliuotėka, muokīkla.

Suodna mėnavuojama nū 1770 metu.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Ožlėiknė

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 548 žmuoniū. Īr Ožlėiknės Šv. Marėjės Magdalėitės bažnīčė, muokīkla, pašts, bėbliuoteka, medėcėnas ponkts. Par suodna tek Šventopīs, irinki īr mėškā.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Pėivienā

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 234 žmuoniū. Īr Pėivienu Nukrīžioutojė Jiezaus bažnīčė, pradėnė muokīkla. Par suodna tek Pėivīs.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Geidžē

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 192 žmuones. Īr Gėidiū Šv. Uonuos bažnīčė. Šalep suodnas īr dėdlis kūlis, vadėnams truobele.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Daubarē

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 176 žmuones. Suodnuo stūksava Daubariū pėliakalnē.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Brožā

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 83 žmuones. Šale kaima tek Vėišetė.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Lielātē (Tėrkšlē)

**Lielātē** () īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 39 žmuoniū (2011 m.) Par suodna tek Pėivīs. Suodnuo Jūzaps Elekšis gėmės īr.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Lielātē

**Lielātēs** vadėnamė dvė Žemaitėjuo asontė suodnė:
*Lielātē (Tėrkšlē)
*Lielātē (Šerkšnienā)
Medžialenkė

**** īr gīvenvėitė Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo. Anuo gīven 12 žmuoniū. Ī pėitrītius nū suodnos īr Medžialenkes ežers.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Tuoms Plečkātis

**Plečkātis Tuoms** (gėmė̄s 1972 metās) Lietovuos spuortėninks. Gīven Kaunė, žanuots ė tora vėina vāka.

## Pasėikėmā
* 2 vėita 2006 m. Mėnėike, Anīkštē, dvėratiū etaps,
* 1 vėita 2007 m. Mėnėike, Šiaulē, dvėratiū etaps,
* 3 vėita 2008 m. Mėnėike, Jorbarks, dvėratiū etaps,
* 3 vėita 2008 m. Euruopas MTBO čampėjuonats, Joudkrontė, ėlga trasa, M21O gropė,
* 2 vėita 2008 m. Rogainingas, Bobē, MTBO gropė
.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lietovuos spuortėninkā
AIDS

thumb|right|100px|Kuovuos prėiš AIDS sėmbuolės

**AIDS**, **Aids**, aba truopnē **ėgauts ėmonėtetā nepakonkamoma sindruoms**(ongl. *acquired immune deficiency syndrome*), - neėšgīduoma infekcėnė lėga, katron sokel ŽIV vėrosos. Vėsam svietė vagol UN doumenės 2007 metās sėrga 33,2 mėlėjuonā prieteliu http://data.unaids.org/pub/EPISlides/2007/071119_epi_pressrelease_en.pdf. 

## Plėtėma būdā

ŽIV virosu ožsėkretama kelēs būdās:
* par kraujė 
* par lītėnios santīkios 
* ėš muotėnas – kūdėkiou,
* persuodėnant organos.
Īr mėslėjama, ka kėtās būdās (par maista, kuontaktos ė pan.) tėkėmībė ožsėkriestė dėdlē maža īr

## Apsėsauguojėms
Tėkėmībė ožėkriest AIDS dėdlē prėklausa nu prietele elgesē. ŽIV vėrosos pardoudams bavēk 100 pruoc. tėkėmībė, kumet naudoujamė nasterėlos švėrkštā, vagol ton priežastie AIDS grētā plėnt tērp narkuotėkos vartoujontiu prieteliu. 

Par lītėnios santėkios AIDS tēp pat dėdlē plint, dėliausės pavuojos ožsėkriest AIDS īr mīlontės analėškā (kelės dešėmtės ruozo dėdlesnės pavuojos, nego mīlontės vagėnalėškā). 

Pats efektīviausės būds apsėsauguot nu AIDS īr sosėlaikīms nu seksā, aba patėkėms nuolatėnės sekoalėnės partnerės, katras nier ožsėkrietės ŽIV, kanduono nauduojėms.

Kėtās būdās (par kraujė parpėlėma, uoragno transplantacėjė ė pan.) AIDS plint retiau, nes medėcėnas ėnstėtucėjuos vīkduoma grėižta AIDS kontruolė. 

## Istuorėjė
Lėga pėrmuojė lėika sorasta Kalėfuornėjė, JAV 1981 metu lėipas 5 dėina, bet mėslėjama, ka AIDS vėrosos atsėėrada onkstiau, Afrėkuo.

## Nūruodas
* Lietovuos AIDS cėntros
* UNAIDS (20 November 2007), doumenės ėš doukomėnta pajīmtė 2007 m. lapkrėstē 22 d.

## Šaltėnē

Kateguorėjė:Lėgas
Noms

thumb|240px|Nomā Žemaitėjės suodnuo
**Doms, dums** īr bodinks, katramė gīven žmuonis. Ons tor sėinas ė stuoga. doms īr ka keravuotom žmuogu nug bluoga uora, kėtū žmuoniū o žvieriū, keravuotom žmuogaus torta. Nū senā domā īr būdavuojamė ėš kūliu, medėinas, muolė, paskom ėš plintu, betuona.

Žemaitėšks doms īr vadėnams **[[truoba]]**, ale tonkē tas žuodis ī sakuoms pavadėntė bikuoki doma.

## Da veiziekat
* dums - patsā senasės žemaitiu doms

Kateguorėjė:Bodīnkā
Aklis (bimbals)

thumb|230px|Aklīs (''Chrysops'') 

**Aklis** (sīkēs ***aklīs***) (, ) ī varms, katros prėgol prī bimbalū. Solp karviu, arkliū, žmuoniū krauji. 

Nū kėtū bimbalū skėrās ka ī trompesnis, akis žalės, sparnā tomsūs. Ikondims īr nuognē skausmėngs. So kraujo gal' parneštė lėgas, tūdie pu ikondėma ikōsta vėita rēk ožpėltė spėrėto.

Kateguorėjė:Vabzdē
San Tuomė ė Prinsėpė

**San Tuomė ė Prinsėpė** īr valstībė Vėdorė Afrėkuo. Apėm šmuota salū Atlanta ondenīnė – dėdliausės anūm San Tuomės sala ė Prinsėpės sala ī.

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Senegals

**Senegals** īr valstībė Vakarū Afrėkuo. Robežiounas so Maurėtanėjė, Malio, Gvinėjė, Bisau Gvinėjė, Gambėjė, tēpuogi skalaun Atlanta ondenīns. 

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Respoblėka

**Respoblėka** – valdīma skvarma, katruo valstībies golva nier muonarks, a nostatītam laikuotarpiou renkams vaduovs. Diel tuo respoblėka īr prīšėngībė muonarkėjuo, katruo vaduovs valda iki gīvuos golvuos. Žuodis īr kėlės ėš luotīnu kalbuos žuodiu *res publica*, kas reišk *vėišasės reikals*.

Kateguorėjė:Valdīma skvarmas
Žemaitiu Naumiestis

**Žemaitiu Naumiestis** () īr miestalis Šėlotės rajuonė, 5 km nū Šėlotės, pri kelė i Šėlale ė Šostėis opės. Seniūnėjės centros. Stuov Šv. Arkangėla Mīkuola bažnīčė.

Žemaitiu Naumiestis mėnavuojams nū 1600 m. 

Kateguorėjė:Šėlotės rajuona gīvenvėitės
Kuonservatėzmos

**Kuonservatėzmos** (da kuonservatīvėzmo vadėnams) īr kelets istuorėškā sosėjosiu puolėtėniu fėluosuopėju aba puolėtėniu idealuogėju. Daugel svieta šaliū, ėskaitont ė Lietova, vēk kuonservatuoriu partėjės, katruos tonkiausē īr rėšomas so puolėtėnė dešėnė.

Kateguorėjė:Puolitėnės teuorėjės
Komunėzmos

[thumb|200px|[Karl Marx]]
**Komunėzmos** (ėš luot. *communis* - bendros) – utuopėnė vėsoumenės suocēlėnė-ekonuomėnė fuormacėjė, katra tapatėnama so vėsuomenėnė gamības prīmuoniu nūsavībė, baklas vėsoumenės stroktūra, komunėstėnė muoralė.

Komunėzma idiėju skvarmavėmousė itaka padarė tēpuogė krėkščiuonībė. Jiezaus muokīmė atrondamas internacionalėzma, līgībės idiejės, ragėnta torta dalėntė, vuo ne kauptė. Ale pėrmas komunėstėnės idiejės (kāp utuopėnės suocēlėzmos) sklėstė jiemė XVIII o. Suocēlėzma agėtounontīs filosuopā paprastā bova krėkščiuonīs (pvz., Henri de Saint-Simon). Ale klasėkėnė komunėzma pradėninkās laikuomė Karls Marksos ė Frīdrėks Engelsos bova ateistā, krėtėškā rašė aple viera.

Kateguorėjė:Puolitėnės teuorėjės
Ašva

**Ašva** īr opės Mažeikiu rajuonė; Vadakstės ėntaks. Partek par Mėižiū ežera, Ašvienu, Suovaitiu, Leckavas suodnas.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Būgenis

**Būgenis** īr opės Telšiū ė Mažeikiu rajuonūs; Virvītės kairīsis ėntaks. Partek Būgeniu, Kapienu kaimus.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Neutruons

**Neutruons** – netorėnti elektrėniuo krūviuo sobatuomėnė dalielė, katruos masė īr 939,6 MeV/c2 (1,6749 × 10−27 kg, bėški dėdlesnė ož pruotuona. Anuo antidalielė – antineutruons.

Kateguorėjė:Fizėka
Pruotuons

**Pruotuons** (gr. πρωτον, prōton – pė̄rma) īr stabėli sobatuomėnė dalielė, katra tor teigama vėina bazėne vėineta krūvi (1,602 × 10−19 C) ė mase 938,3 MeV/c2 (1,6726 × 10−27 kg, daugmaž 1836 dėdlesne mase ne elektruona). Sosėded ėš trieju kvarkū.

Kateguorėjė:Fizėka
Parfomerėjė

**Parfomerėjė** aba **kvepalā** – kvapniu aliėjo, aruomatėniū jongėniū ė kėtū tėrpiū mediagū mėšėnīs, nauduojams nuoront prėdoutė maluono kvapa žmuogou aba daiktou. Kuomercnėnės parfomerėjės fuormolės īr slepamas ė laikuomas slapatā. Dėdliausia svietė rėnka parfomerėjė īr JAV ė Euruopa, dėdlē grētā aug pardavėmā Rītū Azėjuo.
Alkoholėnis gėrėms

**Alkuogolinis gierals** – bendrėnis ėvairiū daugeu nė 1% etila alkuogoliuo torėntiu gieralū pavadėnims.

Iki XII o. žmuoniems bova žėnuomi tik natūralūs alkuogolinē gieralā. Nū XVI o. iemė plėst dėstėliouti gieralā, vadėnami spiritās ė ėvairūs anū pagrėndo pagamėnti mėšėnē.
Seksos

**Seksos**, arba **lītėnē sontīkē** psėchėnio ė pėzėuoluogėnio reakcėjo, ėšgīvenėmo ė puoelgio, sosėrėšosio so lītėne puotrauke pasėrėiškėmo ė patėnkėnėmo, vėsoma. Seksos īr naatskėrama lītėne gīvenėma dalės.

Dėdliausē nauduojama seksa fuorma īr soėitės, bet īr ė daugiau seksa fuormo: mastorbacėjė, mėiles žaismos, petėngos, oralėnės seksos, analėnės seksos, fėstėngos ė kt.

## Seksa ragolaroms
 
Seksos, praktėkoujams pu 2-3 lėikos par savaitė, gal būt vadėnams ragolaroujo sekso. 

Dėliuojē dalē puoru tas īr optėmalos seksa dažnoms – tēp mėslėjama, ka daugiause īr nolemta diel vīra pėzėuoluogėjės, nes fonkcėnė optėmoma vīra rapruodokcėne sėstema pasėik maždaug par dvė-trės paras nu paskotėnes ejakoliacėjės.

Seksa ragolaroma nolem omžios ė šėimīnėnē gīvenėma trokmie. Tandėncėjės īr, ka:
* lėgė 30 meto mīlamasė aple 3 lėikos par savaitė, 
* lėgė 45 m. omžiaus – do lėikos, 
* pu 45 m. – aple vėina lėika ė savaitė ė retiau. 

Nepaisont ragolaroma nuormo, kuožna puora seksa ragolaromo nostata ėndėvėdoalē, vagol sava puorėikios, ė ton gal dėdlē skėrtės nu kėtu puoru.

Kateguorėjė:Gausėnėmasės
Gėrdiu seniūnėjė

**Gėrdiu seniūnėjė** () īr Jorbarka rajuona seniūnėjė, asontė Jorbarka rajuona cėntrė. Cėntros īr Gėrdē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Gėrdē – 488 gīv.
*Pavėdaujīs I – 299 gīv.
*Godelē – 229 gīv.

### Kėtas suodas

*Bacē – 13 gīv.
*Balnē II (suoda dalės) – 11 gīv.
*Baužā (suoda dalės) – 1 gīv.
*Botkātē – 75 gīv.
*Botkātē II – 0 gīv.
*Bōtrėmā – 80 gīv.
*Dargē – 7 gīv.
*Drebolīne – 12 gīv.
*Džiogā – 11 gīv.
*Ēdokėškē – 17 gīv.
*Jerobėškē (suoda dalės) – 7 gīv.
*Juokōbātē I – 2 gīv.
*Juokōbātē II – 35 gīv.
*Jorgelėškē – 3 gīv.
*Kavuolē I – 5 gīv.
*Kavuolē II – 36 gīv.
*Kozē – 0 gīv.
*Liodvėnava (suoda dalės) – 44 gīv.
*Mėlėošē – 37 gīv.
*Naujėninkā – 10 gīv.
*Paolsīs II (kaima dalės) – 9 gīv.
*Paontvardīs II – 0 gīv.
*Pavėdaujīs – 0 gīv.
*Pavėdaujīs II – 41 gīv.
*Pavėdaujīs III – 0 gīv.
*Pažierā – 37 gīv.
*Puocātē – 49 gīv.
*Rėdėkėškē – 5 gīv.
*Šapalėške (suoda dalės) – 0 gīv.


## Nūruodas
*Seniūnėjės kuontaktā (lietoviu kalbuo).
Niojuorks

**Niojuorks** (*New York City*) īr dėdliausis JAV miests, ontras dėdliausiu miestu Šiaurės Amerėkuo. Niojuorke gīven 8,3 mėlėjuonā gīvėntuoju, a so prīmiestēs – vėršom 22 mln. Miests stuov Niojuorka valstėjuo, ont Hadsona opėis kronta.

## Istuorėjė
Miests ikorts 1625 m.

Kateguorėjė:JAV miestā
Alektruons

**Alektruons** (e−) – stabėlė elementariuojė dalielė, katra tor neigiama krūvi (1,6022·10-19 C) ė 9,1094·10-28 g o 0,0005486 a.m.v masė. Neutraliamė (nejuonėzoutamė) atuomė alektruonu skaitlios līgos protuonu skaitliou.

Pavadėnėms „alektruons“ īr graiku kalbuos kėlėma ė reišk „gėntars“.

## Savuotėškomā ė elgėmasės
Alektruonā tor neigiama alektrėnė krūvi līgo −1.6022&nbsp;×&nbsp;10−19&nbsp;C, masė līgė 9.11&nbsp;×&nbsp;10 −31&nbsp;kg (remontės krūve/mases matavėmās) ė relētīvėstėne rėmtėis masė līgė aple 0.511&nbsp;MeV/c2. Alektruona masė īr aple 1/1836 pruotuona masės. Platē prijėmts alektruona sėmbuolis īr **e<sup>−</sup>** http://physics.nist.gov/cgi-bin/cuu/Value?me.

Alektruons tor sokėni līgo ½ ė īr fermiuons. Karaktuorėngė sāveikavėmā: gravitacėnis, alektruomagnetėnis ė liaunasis.

Relētīvoma efektā prigol nu dīdē γ, žėnuoma kāp Luorenca faktuorios. γ prigol nu *v*, dalielės veikė, ė *c*. Ons īr apėbriežams tēp:

:\gamma = \frac{1}{\sqrt{1 - \left (\frac{v^{2}}{c^{2}}\right )}}

Dalielės antidalielė - pozitruons.

Kateguorėjė:Fizėka
Godelē (Jorbarks)

**Godelē** () - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 229 prietelē.
Drebolīnė

**Drebolīne** () - Jorbarka rajuonė, Gėrdiu seniūnėjuo, ož 8 km i rītos nū Gėrdiū esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 m. Drebolīnie gīvena 12 žmuoniu.
Trakū pėlės

thumb|250px|Trakū pėlės
**Trakū saluos pėlės** īr gotėkėnė pėlės Trakūs, Galvės ežera saluo. Pastatīta XIV o. konėgaikštiu Kēstostė ė Vītauta. Šėta pėlės bova vėina ėš Lietovuos dėdliujū konėgaikštiu rezėdėncėju. Nūnā pėlės īr vėins svarbiausiu Lietovuos istuorėniu ė torėstėniu uobjėktu.


Abruozdielis:Traku pilis1.Zem.2007-11-16.jpg|
Abruozdielis:Traku pilis2.Zem.2007-11-16.jpg|
Abruozdielis:Traku pilis3.Zem.2007-11-16.jpg|


Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Kvėstė

**Kvėstė** īr opės Skouda ė Mažeikiu rajuonūs; Vardovuos kairīsis ėntaks. Tek par Bukontiu suoda.

Tek ėš Rauduonuosės pelkės ī šiaurės rītus pru Okrėnus ė Kukiū k. terituorijuo ītek i Vardova, 17,1 km nu anuos žiuotiū. Kert Seduos-Žėdėku (Nr. 207) ė Mažėikiu-Žėdėku (Nr. 170) kelius. 

## Ėntakā
*Kairė̄jė: 19,2 km nu žiuotiū - Gabėžis (ilgis 9,1 km, basēna platoms 18,3 kv. km), 14,0 km - Gedvīds (ilgis 6,2 km, basēna platoms 13,4 kv. km), 12,4 km  - Dobopis (ilgis 3,2 km, basēna platoms 9,0 kv. km), 10,4 km  - Gėropis (ilgis 2,5 km), 3,5 km - Vėčiopis (ilgis aple 5 km), 1,8 km - Lašėšopis (ilgis 5,8 km), Nūropis (ilgis 4,3 km).
*Dešėnėjē: Pavardopis (ilgis 0,6 km)

## Pakrontės
Prī Kvėstės īr Pakvėstė, Račaliu, Astėikiu, Pocaičiu, Okrėnū, Bukūnčiu, Kukiū kaimā. Kair. krontė, Astėikiu k., īr Pakvėstė, dā kėtēp mėnavuojamė kāp Astėikiu senkapē (AV 682).

Baudžiavuos gadīnie Astėikiu k. Kvėstė bōva ožtvėnkta ėr pastatīts malūns, katras pru 1914 m. vaina sodegė. Paskiau, vainā pasėbengos bov atstatīts. 1925 m. malūna nopėrka žīds Duovīds Perėsos, pu tuo anuo sūnos Aizėks. Ožējos vuokītēms, čė vėino čieso gīven vuokītis Leons Gruosos. Ož malėm rēkiejė muokiet pėnėgās, 50 kg liuob kainoutė aple posė lėta. Ožsėnešos tvėnkėniou malūns bova ėšnoumuots Stanėslovou Beržėnskiou, katras anon soremantava ėr malė lėgė pat 1942 m. Sosėkūros kuolūkiam malūna nopėrka Aleksos Žėlakauskos, katros 1971 m. anon perdav Mėčiūrėnė kuolūkiou. Dabarčiov malūna nebie. Pastats bova labā sens, dėl tuo anon nugriuovė.

Kvėstės šlaitā ėr vaga paskėndė vešliūs lapuotiu medīnūs, katrėi diel tonkiū ėivu vėituoms sonkē praēnamė. Pėlna nedėdeliū pėivieliu, šlaitū, aikštieliu. Kėik dėdelēsnė salpa īr prī Dodopė. Vėngiouts, vešlēs medēs apžielė̄s Kvėstės opalis brongintėns diel ėšlėkosiu keravuojamu ė keravuotėnu augalū vėisliu, ėr kāp poiko kraštuovaizdė torėntis elemėnts. Čė aug vīrėškuojė gegožraibė, kalnėnis peliežirnis – labā reta rūšės Mažėikiu rajuonė, pu kelis egzempliuorius rasta tėktā šiuo vėituo ėr prė Gedvīdu, siauralapė driegmenė, dvėlapis blūndis ėr kt.

## Šaltėnē
* Lietuvių enciklopedija. - Boston, 1958. - T. 13. - P. 475.
* Lietuvos upių kadastras. - Vilnius, 1959. - D. 1. - P. 125.
* Lietuvių enciklopedija. - 1991. - 2 leid. - T. 15. - P. 34.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Kateguorėjė:Skouda rajuons
Pėivīs

**Pėivīs** īr opės Telšiū ė Mažeikiu rajuonūs; Vėntas kairīsis ėntaks. Prasėded Balienielė ežerė, netuol Mėtkaitiu kaima. Tek i šiaurė par Pėivienus, Žėbėkus, Stuočkus. I Vėnta ītek Lielaitiu suoduo. Ont opės īr 2 tvankėnio.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Štolps (opės)

**Štolps** īr opalis Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo; Vėišetės dešinīsis ėntaks. Tek par Tėrkšliū ė Daubariū suodnas. Palē krontus īr pėliakalnē ė senkapē.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Mastorbacėjė

**Mastorbacėjė** (lotīnų k. *manus* – ronka + stupro – ėšnėikėno; aba onanėzmos vagol Bėblėjės persuonažo Onana) – seksa fuorma, kumet malonuma (orgazma) sėikama dėrgėnont sava lītėis organos aba eruogenėnes zuonas.

Kateguorėjė:Seksa skvarmas
Uoralėnės seksos

**Uoralėnės seksos** – seksa puorma, kūmet partnerē borna aba lėižovio stėmolioun vēns ontra lītėnios uorganos. 

## Puormas

Oralėne seksa būdā:
* laižuomė ė bočiounamė muoters ėšuorėnē lītėnē organā (konėlėngos);
* solpama vīra varpa (felacėjė);
* abo partnerē stėmolioun vėins ontra dvejuom (puoza 69).

Kateguorėjė:Seksa skvarmas
Analėnės seksos

**Analėnės seksos** (gal būt vadėnam ***analėne soėitės***) – vėina ėš seksa fuormo, kumet sostandiejose varpa kaišuoma ī ėšange.

Kateguorėjė:Seksa skvarmas
Napta

thumb|Naptas ėškasėma platfuorma jūruo

**Napta** (, ; kėlmie rėšama so akadu *napatum* – ožsėlėipsnoutė, ožsėžėibtė) – Žemės plotuo sosėdarėns degos skīstis, aliejaus kuonsėstencėjės. Ėškastėnis kors. Rondama nousiedėnė kėlėma akītuos oulėinuos, isėsonkosė smielie, smėltainiūs, klėnties. Vėins ėš glabniausiu gomtuos kėlmėis ėšteklio.

## Naptas glabnoms
Napta īr vėins ėš glabniausiu gamtuos kėlmėis ėštekliu, vėsam svietė anou ėšgaun ivairės valstībės; magtīngiausės ėškasiejies īr OPEC šalīs, Rosėjė, Norvegėjė ė JAV. Dėdliausės vartuotuojės: JAV, ES, Japuonėjė. Dėdlē grētā aug naptas vartuojėms Kėnėjuo ėr Indėjuo.

## Napta Lietovuo
Lietovuo daug naptuos nie. Napta Lietovuo dėdliausē ėškasama Žemaitėjuo ė Mažuojie Lietovuo. 

Pardėrbama napta Mažeikiu naptuo, dėrbīkla rondas Mažeikiu rajuonė.

## Tēpuogė veizieket
* Kulė onglės
* Gomtėnės dojės

Kateguorėjė:Medegas
Pleštekė

260px|thumb|Ognėnis auksėnoks (''Lycaena virgaureae'')

**Pleštekė** aba ***pleštekie, plaštakė, pleštikie*** () īr vėins gausingiausiu vabzdiu. 

Pleštekė tor 2 plievėško sparno, straublali, katros skėrts solptė skīstios, antėnas, fasentėnes akis. Jied kvietku nektara. Dėdliuojė dali sava gīvenėma būn vėkšro (anėi griauž vairios augalos).

Pleštekės būn dėinuos (pluonās, spalvuotās sparnās), naktėis (plaukoutās, tomsēs sparnās) ė kondis (mizernas, dėrb ėškada).

Kateguorėjė:Vabzdē
JAV duoleris

**JAV duoleris** () – uofėcēlė JAV valiota. JAV duoleris tēp pat īr platē nauduonams kāp rezervėnė valiota ož JAV. Tonkiausē JAV duolere sėmbuolės ī parbraukta S raidie (**$**).

## Nūruodas
* 

Kateguorėjė:Valiota
Jūzos Tūms-Vaižgonts

thumb|Jūzos Tūms-Vaižgonts
thumb|left|220px|Vaižgonta ronkraštis

**Jūzos Tūms-Vaižgonts** (; 1869 m. siejės 20 d. Malaišiūs – 1933 m. balondė 29 d.) – lietoviu rašītuos, vėsoumenės vēkies, literatūras istuorėks, krėtėks, universėteta diestītuos, konėngs.

Garsiausi kūrėnē: „Pragėidrolē“, „Diedės ė dėdienės“.

Dėdlē nosėpelnės lietoviu kuovuo prīš spauduos lietoviu kalbuo draudėma ė ož liousa Lietova. 

## Biuograpėjė

Jūzos Tūms-Vaižgonts gėmė 1869 m. siejės 20 d. Malaišiū kaimė, Ruokėškė apskrėtie. 1881 m. bėngė pradiuos muokīkla Konėgėškiūs ėr istuojė ī Daugpėlė realėnė gimnazėjė. 1888 m. bėngė gimnazėjė ėr istuojė i Kauna konėngū seminarėjė. 1893 m. Vaižgonts bėngė seminarėjė ė bova išvėntīnts ė konėngus. 1894 m. paskėrts vikaro ī Mintaujės lietoviu parapėjė. 1895 m. parkelts i Muosiedi. 1898 m. parkelts vikaro i Kolius. 1901 m. parkelts i Mėcaitius. Mažne pu metu bova parkelts i Vadaktielius. 1911 m. paskėrts Laižuvuos klebuono. 1914 m. bova atleists ėš Laižuvuos klebuona parēgū ėr ėšvažiava i Rīga. 1918 m. pargrīža i Lietova. Isėkūrė Vėlniou. Prisidiejė prī kuomėteta nukintiejosėm nu kara šelptė, redagava „Lietovuos aida“. 1919 m. pradiejė leistė laikrašti „Naprėklausuoma Lietova“. 1920 m. parsikielė i Kauna. Bova paskėrts Vītauta Dėdliuojė bažninčės rektuorio, katrou ėšbova lėgė 1932 m. 1922–1929 m. diestė lietoviu literatūras istuorėjės paskaitas. 1929 m. gava garbies daktara laipsni. Rašītuos mėrė 1933 m. balondė 29 d. dėina Kaunė.

Vaižgonts
Vaižgonts
Džioga kalns

thumb|250px|Džioga kalns
**Džioga kalns** īr kalns pri Telšiū miesta, pri kela Telšē - Alsiedē, 4 km nu Telšiū. Palē legėnda ana sokruovė mėlžėns Džiogs.

thumb|left|130px|Pri Džioga kalna

Kateguorėjė:Telšē
Džiogėnienā

**Džiogėnienā** () īr suodna Telšiū rajuonė, Gadūnava seniūnėjuo, 4 km nū Telšiū. Kaimė īr XVIII omžė dvars. Anamė gīvena garsė žemaitiu rašītuojė Žemaitė.

## Dvars


Abruozdielis:Džiogėnienu dvars3.jpg
Abruozdielis:Džiogėnienu dvars2.jpg
Abruozdielis:Džiogėnienu dvars1.jpg


Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Luopaitiu pėliekalnis

thumb|250px|Luopaitiu pėliekalnis
**Luopaitiu pėliekalnis** () stūksa Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, šalėp Luopaitiu suodas. Mīslėnama ks ont šėta kalna XIII o. stuovėjė žemaitiu konėgākštė Vīkinta pėlės. Šalep pėliekalnė ī patīs dėdliausi vėsuo Žemaitėjuo Luopaitiu alkā.

## Galerėjė

Abruozdielis:Luopaitē5.jpg
Abruozdielis:Luopaitē4.jpg
Abruozdielis:Lopaiciu piliakalnis. 2007-06-12.jpg


Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Roškė kraštuovaizdė draustėnis

thumb|250px|Lėipts par Aitralės opali. Roškė kraštuovaizdė draustėnis
**Roškė kraštuovaizdė draustėnis** () īr senuobėnis baltu alks Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, Tveru seniūnėjuo. Pluots 395 aktarā ī. Kieravuojama žemė apjėm Žemaitiu aukštomuos kalnalius, eglīnus, ežerielius, pelkės, švėntvėitės. Draustėnie telkša Roškė ežers, Roškelė ežers, Varlaistė ežers.

Padėrbts ī pažintėnis taks, katrou ēnont galam sosipažintė so Luopaitiu senuobėnė švėntvėitė (alka). Čiuonās stuov Luopaitiu pėliekalnis, ont katrou mosietās bova konėgākštė Vīkinta pėlės, vuo šalėp bova nūgaliets ė sožaluots karalios Mindaugs. Da čiuonās gola patīs vairiausi kūlē – Sveikatas kūlis (ont anou atsigolė̄s žmuogos gal pasjėmtė sveikatas, macnoma), Gausingoma kūlis (prī anou muotrėškas gal atgautė gausingoma), krėviū kapū kūlis ė patsā krėvė kaps, vėinintelis vėsuo Lietovuo dolmens (tuokė kūliu krūsnės so golstio kūlio; senuobės keltā tuokēs kūlēs liuob žīmietė švėntas vėitas), Nuoru kūlis (saka, ka ont anou atnešus kuokė tās apiera ėšsipildīs nuors), kūlis-vēds, senuobėnė švėisūliū veizīkla. Tepuogė čiuonās tek srauns Aitralės opalis, basiversdams par kūlīnus, vuo i anou sotek Devīniū versmiū šaltėnis, katrou ondou mīslėnama ka ī baisē čīsts ė ėšgīda vėsuokė lėga.

## Abruozdielē


Nuoru kūlis Luopaitiūs.JPG|Nuoru kūlis
Dolmens Luopaitiūs.JPG|Dolmens
Kūlīns Aitralie.JPG|Kūlīns Aitralie
Gausingoma kūlis, Luopaitē.JPG|Gausingoma kūlis
Žinė kaps.JPG|Spiejams žīnė kaps



Akmuo su zenklu sventvieteje. 2007-06-12.jpg|Kapū kūlis
Sveikatos akmuo.2007-06-12.jpg|Sveikatas kūlis
Devyniu versmiu saltinis. 2007-06-12.jpg|Devīniū versmiū šaltėnis
Luopaitiu pėliekalnis.JPG|Luopaitiu pėliekalnis
Ruškis ežeras001.jpg|Roškė ežers ėr eglīnā


Kateguorėjė:Žemaitėjės geuograpėjė
Kateguorėjė:Senuovės baltu alkā
Roškė ežers

**Roškė ežers** īr ežers Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, aple 3 km i šiaurės rītus nū Tveru. Ežers telkša 195,2 m vėršom jūras līgė. Ivēn i Roškė kraštuovaizdė draustėnė pluota. Ont kronta padėrba puoėlsievėitė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā
Prans Genīs

thumb|180px|Pamėnklos Pranū Geniū
**Prans Genīs** (*Pranas Genys*; 1902-1952 m.) - poets, poblėcists, vėsoumienės vėikies. Ons ikūrė žemaitiu mozieju „Alka“, rėnka ekspuonatos. Sava kūrėnios pasėrašėniedava slapīvardiem Narūns, Telšiū pliompės, Vėntas ašara.

## Nūruodas
*Biograpėjė

Genīs
Ėlgė (Telšiū raj., Rīškienu sen.)

**Ėlgė** – ežers Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo, aple 2,5 km i pėitvakarius nu Telšiū, netuolėi nu kelė i Lėiplaukė. Ežers īr apsopts Džiogėnienu mėška, pri pėitėnė kronta īr Ožgėriu suoda. Ėlgės ežers pakliūn i Germonta kraštuovaizdė draustėnė. 

Pri ežera tonkē atvažioun žmuonis ėlsietėis ėš Telšiū ė šalėp esontiū suodu. Ėlgė īr dorpīnė, tudie ondou īr nuognē minkšts. Prietelē mauduos rītėniam krontė. Vakarėniam krontė īr pelkės.
Juockē

**Juockē** () īr suodna Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Ivein i Žemaitėjės NP. Suodna īr Skouda rajuona parobežī, pri Barstītiu mėška.
Mikītā

**Mikītā** īr gīvenvėitės:
*Mikītā (Šakē)
*Mikītā (Pagiegē)

**Žemaitėjuo**
*Mikītā (Plongė)
*Mikītā (Skouds)
Mikītū alkakalnis

thumb|250px|Mitologėnis kūlis
thumb|250px|Vaizds nū alkakalnė
**Mikītū alkakalnis** īr senuovės baltu šventvėitė Žemaitėjuo, Plongės rajuonė, Žemaitėjės NP, Mikītū suodnuo. Ont alkakalnė irengts apveizuos buokštos, aplėnkō īr maldū šolėnīs ė mitologėnis kūlis.

Kateguorėjė:Žemaitėjės naciuonalėnis parks
Kateguorėjė:Plongės rajuons
Kateguorėjė:Senuovės baltu alkā
Varniu Šv. apaštuolū Petra ė Pauliaus bažninčė

thumb|240px| Varniū Šv. apaštuolū Petra ė Pauliaus bažninčė
** Varniū Šv. apaštuolū Petra ė Pauliaus bažninčė** stuov Telšiū rajuonė, Varniūs. 

1417 metās, tūmet da vadėntūs Medėnīnkūs pradieta katedras statība. Ana īkorta Žemaitėjės vīskopėjuo. Paskom ana kelėssīk sodėgė, bet vėsvėin bova atbudavuota. Dabartėnė bažnīčė pabudavuota 1691 m. ėr īr patė seniausė vėsuo Žemaitėjuo. 

Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Plateliu seniūnėjė

thumb|250px|Juockiū suodna
**Plateliū seniūnėjė** īr Žemaitėjuo, Plongės rajuona šiaurės vakarūs. Cėntros īr Platelē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Platelē – 1021 gīv.
*Gėntalėškė – 296 gīv.
*Šateikiu Rūdaitē – 185 gīv.
*Duovainē – 157 gīv.
*Beržuors – 104 gīv.

### Kėtas suodas
*Ontsėinē 
*Atlaužā 
*Gėlaitē 
*Juockē 
*Kadžē 
*Kentā 
*Līgiuosės 
*Mačiūkē
*Medsiedē 
*Mikītā
*Paežeries Rūdaitē 
*Pamedintē 
*Pluokštē 
*Pūčkuorē 
*Riežgalē
*Stėrbaitē
*Ožpelkē
*Vėrkšā
*Visvainē
*Zuobėlā 

Kateguorėjė:Plongės rajuona seniūnėjės
Gėntalėškė

**** īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 296 žmuones. Īr Šv. apaštala evangelėsta Mīkuola bažnīčė.

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Šateikiu Rūdaitē

**** īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 185 žmuones. 

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Mačiūkē

**** īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniū. Suodna pakliūn i Žemaitėjės NP. Aplėnkō aug Barstītiu mėšks. 

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Pūčkuorē

**** īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Žemaitiu Kalvarėjės  seniūnėjuo. Anuo gīven 86 žmuonis. Patenk i Žemaitėjės NP. Pri suodnas stūksa pėliakalnis. 

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Ožpelkē

**Ožpelkē** īr suodnas:

*Žemaitėjuo
**Ožpelkē (Mažeikē)
**Ožpelkē (Plongė)
**Ožpelkē (Telšē)
Ožpelkē (Plongė)

**Ožpelkē** īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo. Anuo gīven 51 žmuoniū. Suodna patenk i Žemaitėjės NP. Pri šiaurinė šmuota prieina Muontvīdinės mėšks, katramė irengts Ožpelkiū telmaluogėnis draustėnis. Pri kelė i Duovainos stūksa Ožpelkiū pėliakalnis.

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Visvainē

**** īr gīvenvėitė Plongės rajuonė, Plateliū seniūnėjuo ė Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Anuo gīven 61 žmuonis. Suodna patenk i Žemaitėjės NP. Pri pėitvakarėnė šmuota telkša Plateliū ežers.

Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės
Aimaru kalba

**Aimaru kalba** īr rokonda, katra rokounas indienā aimarā, gīvenontīs Buolėvėjuo ė Perū (tūsė šalīsė ana īr valstībėnė). Aimaru kalba īr gėmėnėnga kečuju kalbā.

Abiecielė:
* a
* ch
* chh
* ch'
* i
* j
* k
* kh
* k'
* l
* ll
* m
* n
* ñ
* p
* ph
* p'
* q
* qh
* q'
* r
* s
* t
* th
* t'
* u
* w
* x
* y

Kateguorėjė:Kalbas
Indėeuruopėitiu kalbas

**Indėeuruopėitiu kalbuom**, **induoeuruopėitiu kalbuom** vadėnama dėdlė, ėš bendruos indėeuruopėitiu pruokalbės ėšsėvīstiosiu kalbū gropė. Indėeuruopėitiu kalbuoms prigol daugoms Euruopas kalbū, tēpuogė daug kalbū pėitvakariū, cėntrėnie ė pėitū Azėjuo.

Ta īr vėina ėš gausiausiu kalbū šeimīnu. Ana sodara daugiau nekāp 400 kalbū, katruom šnek api 3 mlrd. žmuoniū.
thumb|upright=1.5|Indėeuruopėitiu kalbas
## Kalbū gropės
Indėeuruopėitiu kalbuos īr skėrstuomas i tas kalbū gropės:
* Albanu kalba
* Anatuolėjės kalbas – seniausės žėnuomas indėeuruopėitiu kalbas. Hetėtu kalbuos rašītėnē pamėnklā žėnuomė ėš XVIII omžios pr. Kr.
* Armienu kalba
* Indairanienu kalbas, kėlosės ėš bendruos pruokalbės:
** Indu kalbas 
** Iranienu kalbas 
* Graiku kalba 
* Italiku kalbas 
* Keltu kalbas 
* Germanu kalbas – pėrmė īrašā ronuom ėš II o.
* Tocharu kalbas – ėšnīkosės, žėnuomė īrašā ėš VI o.
* Slavu kalbas – pėrmė īrašā bažnītėne slavu kalba ėš IX o. 
* Baltu kalbas – ožrašītas tėk nu XIV o., anuos īr ėškeravuojosės daugelį Indėeuruopėitiu pruokalbės broužu.

Kateguorėjė:Indėeuruopėitiu kalbas
Fūko

**Fuko** (風子—*Fūko*, g. 1988 m. vasarė 10 d.) - Japuonėjės eruotėnės muodėlės. Pėrmuojė lėika "Soaplands" pasėruodė 2005 m., vuo ėšgarsiejė 2006 m. Ton gadīnie ana liob bauduot varda "Love" (jap. - らぶ *Rabu*).

Kateguorėjė:Japuonėjės muodelē
Kateguorėjė:Puornograpėjė
Saori Yamamoto

**Saori Yamamoto** -  (山本早織;, Saori Yamamoto; gėmosė 1985 m. lapkristė 16) Japuonėjės eruotėnės muodėlės. Saori pradiejė sava karjiera nu 16 metu ėr īr dėdlē puopolerė vėsam svietė. 

Kateguorėjė:Japuonėjės muodelē
Kateguorėjė:Puornograpėjė
Sora Aoi

**Sora Aoi** - (aba **Sola Aoi**, gėmosė 1983 m. lapkristė 11 d. Tuokėjė) Japuonėjės aktuorė ė eruotėnės muodėlės, katra sosėlaukosė dėdlē magtīnga diemese nu žėniasklaidas, pozou ana dažnā vėsā plėka. 

## Websites
* (ja)Sola(Sora) Aoi's Official Site

Kateguorėjė:Japuonėjės muodelē
Kateguorėjė:Puornograpėjė
Kyoko Ayana

**Kyoko Ayana** - (gėmė 1981 m. balondė 15 d. Kanagāvas prefektūruo) Japuonėjės eruotėnės muodėlės. 

Kateguorėjė:Japuonėjės muodelē
Kateguorėjė:Puornograpėjė
Miri Hanai

**Miri Hanai** - (gėmosė 1984 m. spalė 15) Japuonėjės eruotėnės muodėlės. 

## Nouruodas
*Hanai Miri puortegrapėju galėrėjė
*Hanai Miri klėpā
*Titillasian.com Hanai Miri puortegrapėju galėrėjės

Kateguorėjė:Japuonėjės muodelē
Kateguorėjė:Puornograpėjė
Lolo Ferrari

200px|right|thumb|Lolo Ferrari 

**Lolo Ferrari**, tėkros vards gėmos **Eve Valois** (1963 m. kuova 4 d. - 2000 m. kuova 5) īr prancūzu šuokiejė, aktuorė ė muodelė, dėdlē gerā bova žėnuoma diel dėdliu ėšdėdėntu papu. Lonkės Lietovuo. 

Kateguorėjė:Eruotėnē muodelē
Kateguorėjė:Prancūzėjės žmuonis
Šoko Goto

**Šoko Goto** - (tarėms:*Gotou Shouko*, gėmosė 1985 m. sausė 18 d.) Japuonėjės eruotėnės muodėlės ėr aktuorė.  

Startava so sava karjiera 2004 metās nuosėportėgrapavaosė žornalou *Bachelor Magazine* http://tokyotopless.com/bachelor/magazine/2004.09/01.html.

## Fėlmuograpėjė
**19 Heavy Years Old*
**Big Breast Evolution*
**Menu (Female Breast)*
**Big Bust Tutor*
**A Class Breast Attack*
**Maid Servant*
**Hentai Aspiration*
**Fetish World so [[Marina Matsushima]]*
**Go Go Harenchi Girl*

## Nūroudas
*Tokyotopless.com

Kateguorėjė:Japuonėjės muodelē
Marina Matsushima

**Marina Matsushima** - (松嶋まりな; *Matsushima Marina*, gėmė 1980 m. groudė 24 d.) Japuonėjės eruotėnės muodėlės ė aktuorė, torontė natoralios dėdlios papos, sovaidėnosė kaliūs fėlmūs, šiuo meto īr ėšleistė 26 DVD dėskā so anuos fėlmās. Vaidėna so Kyoko Ayana.

Kateguorėjė:Japuonėjės muodelē
Carmen Hayes

**Carmen Hayes** - (gėmė 1980 m. rogpjūtė 3 d.) JAV eruotėnės muodėlės ė puorna aktuore, karjiera pradiejė 2002 metās. 

Kateguorėjė:JAV muodelē