open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Potra

**Potra** - skīsts jiedis, ėšdėrbams vėrdont ondenie maistā prodoktos, kāp bolbes, mēsā ė pan. Potras jiedamas nūg senuobės, gal būt ėšdėrbamas vėsuokēs būdās.

## Šaltenē

Kateguorėjė:jiedē
Plaštaka

thumb|200px|Plaštaka

**Plaštaka** ī ronkas dalės, katra tūliaus už rėiša ī. Tas ī, plaštaka – delna so pėrštās ī. Ana skėrta kon tās laikīmou, toriejėmou, rinkėmou, spaudėmou.

Plaštaka da ė tuokė seuobėnė miera ī – so ana mieruos audėnė, lašėniū stuoroma.

Da ī tuokis žemaitėšks pasakīms „viejus plaštakuom gaudītė“, katros rēšk – „dėrbtė niekus“.

Kateguorėjė:Kūna narē
Pūslie

**Pūslie** ī bikuoks minkštos ė toštavėdoris dākts, katramė laikas uors, dojės aba kuokis skīstėms:
* Pūslie, vėita, katruo laikas mīžals;
* Pūslė seniau šauks baliuona;
* Pūslie – pu nūdegėma ont skūras ėššuokst;
* Pūslie – tuokis dākts, katra prīpil karšto ondenio ė laika ont skaudamu vėitu.
Pūslie (kūns)

thumb|200px|Vākā, prīpūtė̄ kiaulės pūslė

**Pūslie** ī tuokis toštavėdoris kūna narīs, i katra ėš inkstu sobieg ė paskom kaupas mīžals. Anas sėinas stuoras ī, lonkstės. Pūslie telp 300–500 ml mīžala. Muotrešku pūslie ī žemiau ė dėdlesnė nekap vīru. Moskolings tarps laika mīžala vėdou lėgė ėšmīžėma.

Tonkiausės poslies lėgas – akmenlėgė, oždegėms.

Kiaulės pūslė nug sena nauduota vairē – ėš anuos dėrbti baliuonā (tepuogė šaukti pūslėm), barškīnės, kamūlē, mozėkas instromėntā.

Kateguorėjė:Kūna narē
Pošīns

thumb|240px|Pošīns

**Pošīns** ī tuokė medė, katruo daugomuo aug vėin pošis. Tuokės medės dėrva menka ī – čīstas smėltis, sīkēs – pelkės. Tas ī švėisė, majestuotinga medė. īpatingā švėisi, čīsti pošīnā šėlās šaukiami ī.

Pošīnā Lietovuo aug daugomuo Dzūkėjuo ėr Aukštaitėjuo, vuo svėitė anėi gausē aug Sėbėrė ė kėtor Rosėjuo, Kanaduo, JAV, Šiaurės ė Rītū Euruopuo, tepuogė vairiū svieta vėitu kalnūs.

Pošīna uors čīsts, anamė gerā dera grības, mielenės, broknis, spangoulės; ėškartūs – žemougės, avietės.

Jauns pošīns šaukiams koitio.

Kateguorėjė:Medė
Riaušis

**Riaušis** ī tuokis taukūs vėrts aba kepts rogėniu miltu pīragielis, sklindis so bolbiu, mēsuos, lašėniū, marku idaro.

Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Salīkla

miniatiūra|Salīkla
**Salīkla** ī tuoki padaiginti grūdā aba anūm miltā, ėš katrūm taisa alu, arielka aba kuoki kėta alkaguolėni gierala.

Tepuogė salīklas ded kap kepa douna, anuos ded i gėra, sausainius.

Salīklā geriausi ī šešiaeilē mėižē, nuor tink ė dvėeilē. Paprastā salīklā mėižius aba kėtus grūdus daigėn ont grindu – pradiuo kelės dėinas mėrkėn bačkuo, paskom pabera šėltuo vėituo (prīš saulė aba truobesie), ožkluoj driegna druobolė ė tap laika kuokė nedielė. Paskom grūdus liuob sodžiuovins, nūtrins daigus ė ropē somals. Nug XX o. salīklā taisītė pradiets nauduotė tuokis metalėnis cėlėndros.

Kateguorėjė:Jiedis
Sauslapis

thumb|240px|Sauslapis ont paprasta lapa

**Sauslapis** ī tuokis laps ėš tonkaus puopīriaus, katros tink rašalou ėšvalītė. Sauslapius nauduoj kap raša plonksna aba rašalėnio parkerio, ka švėižē ožrašītam raštė esontės rašala balotės naėšteptom kėta poslapė, nasosilėitom. Tuokius sauslapius seniau liuob dies i muokīklėnius sāsiovėnius.

Kateguorėjė:Dāktā
Pluonėms

thumb|230px|Pluonėma vėita

**Pluonėms** aba ***pluonėmā*** ī vėita galvuos šuonūs, tūjaus ož akiū, tas ī, terp akiū ėr ausū. Pluonėmū kaulā ī pluonuoki (ėš čė ė pavadėnėms), skūruos ė taukū mažā, tūdie anūs kap sotrėnkus, žmuogos gal spierē pasimėrtė. Par pluonėmus žmuogu lėngva ožmoštė. Par pluonėmus so kramė jongas apatėnis žondėkaulis.

Kateguorėjė:Kūna narē
Prīskolbts

**Prīskolbts** aba ***prīskolts*** ī tuokė lėnta ont skalbīklas, kor skalba, zuoslans ont aukštū kuoju.

Kateguorėjė:Dāktā
Seiduoks

thumb|150px| Seiduoks
**Seiduoks** aba ***saiduoks*** ī tuokis dākts vilīčės aba kūlalius svaidītė. Sosided ėš medėnės aba ragėnės ėšlėnktas ronkėnas ė timpas terp galū. I timpa irema vilīčė, gerā patrauk, tūmet ana gaun daug jieguos ė paleista uvierē skrėnd.

Tas žuodis, par rosu, lėnkū kalbas parēn nug tiorku *sadaq*, katros rēšk dietovė vilīčėms. Seiduoko tiorkā šauka ciela raita žalnieriaus ginkloutė – seiduoka (lonka), vilīčės ė dietovė.

Kateguorėjė:Ginklā
Siedenė

thumb|245px|Siedėnė mašėnuo
**Siedenė** ī bikuokė vėita, katruo galam atsisiestė, tuokis dākts atsisiedėmou. Senuobie tas pėrmiausē liuob būs vėita ragies aba ratūs isiestė, padėrbta eš lėntū, gelombiu, šiaudū. Daba siedėnės ī tepuogė mašėnūs, traukėniūs, autobūsūs, liektovūs, paprastesnės – vairiūs laukėma saliūs, lėguonėnies, tētrūs ė kt. Paprastā toria kėita pagrinda so atluošo (ėš metala, medė, plastmasės) ė (na vėsūmet) kuoki paminkštėnėma (taba tonkiausē ėš paraluona ė kėtū sintetėniu medegu).

Kateguorėjė:Dāktā
Sīlvarta

thumb|220px|Sīlvartaujontės muotrėškas

**Sīlvarta** (aba ***sīlvarts***) ī tuokis jausmos, katramė sosipin griaudoms, skausmos, kentiejėms, bajiegėškoms, baviltėškoms. Sīlvarta tonkiausē kīln kap mėršt kuokis dėdlē brongos ėr artėms žmuogos, tepuogė palėkus ba gīvenėma (nomū), ba darba, ba juokė torta, vuo nūtėkus kuokē kėtā negondā. Sīlvarta ī atsakīms i kon tās natekėma.

Žmuogos, katros ėšgīven sīlvarta, būn tonkiausē pasimetė̄s sava jausmūs – ta būn pėkts, ta vėsėška bajiegis, sīkēs būn, ka labā ožsidara savei ė so niekon nasirokoun, vuo būn, ka kap tik ėiška so kon nug dūšės pasirokoutė. Ėšgīvenons sīlvarta tonkē nabnuor jiestė, ožsiėmtė kuokėm zabuovom, vuo daug čiesa pralaida mīslėdams, kriuokdams, atmindams ton, kon prarada.

Sīlvartas ėšgīvenėms nuognē prīgol nug žmuogaus būda, praradėma svarboma, aplinkībiu, kėtū žmuoniū pagelbas – kap katrėi žmuonis sīlvarta pargīven spierē ė paskom gīven kap papratė̄, kėti gal ėlgā so savei nešioutės griaudoma ė nīkūmet nababūtė tuokėi, kap bova onkstiau. Īpatingā sonkēs atvejēs žmuonis nagal ėšgīventė sīlvartas – praded pėjuokautė, baisē apsileida, sīkēs tuokė sīlvarta bėngas savėžodībė.

Kateguorėjė:Jausmės
Skerdios

**Skerdios** (***skerdžios***) ī vīriausis kaima pėimou. Jēb pėimenā būn vākā, ta skerdios būn vīresnis žmuogos, katros tora prīveizietė ė gīvuolius, ė kėtus pėimenis (anūm pardietėnis). Paprastā par kaima liuob būs vėins skerdios, katros sorinks i krūva kaima gīvuolius ė ganīs bėndruo kaima ganīkluo.

Skerdios paprastā būs dėdlē vargings žmuogos. Tuokis paprasta natora juokė torta, tėktās kuokė maža truobalė, gīvens ėš mizerna žmuoniū duovė. Vākšta skerdios vėsūmet so buotaga, ka gīvuolius ė pėimenis ganītom, tepuogė so triūba, ka sošauktom gīvuolius, ka vėsi gėrdietom, ka jau čiesis gīvuolius gintė.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Kateguorėjė:Darbā
Skīrėmos

**Skīrėmos** (nakaituoms žuodis) ī santoukas nūtraukėms. Pu skīrėmos bovė̄ pats ė patė palėik skīriom – ėšsidalėn sava bėndra torta, vākus ė teisėškā vėins nug kėta nīkap nabprėgol.

Senesnēs čiesās skīrėmos bova dėdlē rets dākts – rokoun ka *kėtāsīk tūm skīrėmos nabova, tik graba lėnta parskīrė*. Euruopuo skīrėmos pradiejė plistė XX omžiou, nuors da lėgė omžiaus pabėnguos Pėitū Euruopuo, Luotīnu Amerėkuo skīrėmos nabova galėmas (Italėjuo, Ispanėjuo, Maltuo, Kuolombėjuo, Argentėnuo ė kt.).

Skīrėmos nūtink diel vairiū prīžastiū – nasogėvenama katron ėš patiū būda, pėjuokavėma, pasileidėma.

Kateguorėjė:Žmuonėjės rieds
Skrondis

thumb|240px|Skrondė dalis

**Skrondis** ī pilvė esons kūna narīs, katros vėrškėn jiedi. Ons ī kap kuokė pūslie terp stemplės ė skīstgruobiu. Skrondė sėinas stuoras, gleivietas, lonkstės, tūdie ons, gerā prījiedus, gal platē ėšpamptė. Skrondis leida tuokė skrondė (droskas) rūgštė, katra paded vėrškintė jiedi. Skrondė moskolā nūlatuos kosta, ka jiedis ėš vėsū posiu būtom sovėrškėnts. Ėlgiau najiedus (so toštio skrondio) tuoki moskolū kostesē kela dėiglius.

Nuognē rėibos jiedis, parsijiedėms, prastā sokromtīta, baisē lāškė vuo rūgštė jiedė prīsirījėms sokėla skrondė suopoli, riaugiejėma, žagsiejėma, bluogavėma, viemėma.

Atrajuojontiu gīvuoliū (karvės, avėis) skrondis kartuots ī (tora kartuokli).

Kateguorėjė:Kūna narē
Skrīnie

thumb|245px|Skrīnie

**Skrīnie** (aba *skrīnė*) ī tuokis rakonds – dėdlė, sonkė diežie so dongtio. Paprastā būn medėnė, staliuorė sokalta ėš šolū, tonkē apkaustītās kraštās. Patė svarbiausė skrīnie nomūs liuob būs kreičė skrīnie, i katra jaunmergė kraun sava austas druobolės. Tuokė skrīnie būn dailē ėšrašīta raštās, paukštokās, kvietkās.

Būn nomūs ė kėtuokės skrīnės, katrūs laika druobės, drapanas, kuokius rakondus, jiedi, kningas. Skrīnės gerā pasitarnaun kap rēk kor tās parsikraustītė, parvežtė rakondus.

Nakėlnuojama skrīnie šieps ī.

Kateguorėjė:Rakondā
Švėnts Ziduorios

thumb|200px|Švėnts Ziduorios. Paminklos Meksėkuo
**Švėnts Ziduorios** ī katalėku švėntāsis, katros, palē raštus, gīvenės 1050–1130 metās. Rokounama, ka ons bovė̄s dievabaimings ispanu valstėitis, ciela sava gīvenėma slūžījė̄s pas ūkėninkus. Kap Ziduorios meldas, tap aniuols ož anon ė liuob arė̄s, ė siejė̄s. Vuo kad Ziduorios dėrb, tap aniuols ož anon meldas.

1170 metās Švėnta Ziduorė nabašnėnks bova parkelts i Šv. Andriejaus bažninčė Madridė. 1692 m. ana i švėntūju stuona ikielė puopėžios Grėgalios Šešioulėkts. Vuo anuon patė, Marėjė Tuorėba tēpuogė bova paskelbta švėntaja, ale tėktās 1697 metās, puopėžė Anėcėta Dvīlėktuojė.

I Lietova Švėnta Ziduorė abruozdielis pakliova par jiezoėtus. 1636 metās Žemaitiu vīskopīstės sinuods nūtarė, ka rēk vėsūs parapėjūs isteigtė artuoju ožtariejė Švėnta Ziduorė draugėjės. 1854 metās bova ėšleista kninga „Švėnts Ziduorios Artuos“ (*Swentas Izidorius Artojas*), katrou nuognē miega skaitītė žemaitē.

Abruozdieliūs Švėnts Ziduorios ėšruod kāp paprasts valstėitis – so jautēs, rakondās (šakė, plūgo, dalgė, kastovo, retiau so špragėlo), ronkuo tora ruožontio ė krīžio. Švėntam Ziduoriou žmuonis kuoplīčielė būdavuoj tūliaus nug nomū, šalėp laukū, ba ons jogis laukus prīveiza. Žmuonis vierīj, ka Švėnts Ziduorios kieravuo laukus nug sausmės, amara, nug par dėdlė lītingoma. Švėnts Ziduorios ara, vuo aniuolā siej, ėr ėšvėrkštē. Aniuolā, aplinkou anon švaistīdamėisi, anam teika vėsuokė pagelba.

## Šaltenē
* Alė Počiulpaitė. „Tautodailės siužetai, personažai, jų vaizdavimas“. *Liaudies kultūra*, 1992, 1, psl. 40−43.

Kateguorėjė:Katalėku švėntė̄jė
Kateguorėjė:Ispanėjės žmuonis
Švėnts Kazėmieros

[thumb|200px|Švėnta Kazėmiera abruozdielis [Merkėnė|Merkėnie]]

**Švėnts Kazėmieros** ī lietoviu ė lėnkū konėgākštis bēgė katalėku švėntāsis. Bova karaliaus Kazėmiera sūnos ė Juogailas anūks. Gėmė 1458 metās spalė 3 dėina Vavelė pėlie Kruokovuo. Ana ėšmuokslėna žėnuoms lėnkū istuorėks Juons Dlūguošos. Rokounama, ka Kazėmieros bova dėdlē ėšsimuokslėnuosė ėr ėškilna asaba. Ons pagelbiejė tievou valdītė šali, bova nuognē dievuots, gīvena koklē. Ons atsisakė anam peršamū žmuonū ė gīvenā skaistē. Būdams 25 metu, 1484 metās Kazėmieros pasimėrė nug lėguos (rasėt, nū džiuovas) Gardėnė, ė bova palaidots Vėlniaus katedruo.

Tūjaus pu anou smertėis, Švėnts Kazėmieros pradiets dėdlē garbintė. Anam priskėrti vėsuoki čiūdā pavīzdiou, ka ons 1518 metās pasiruodė kuovie prīš rosus prī Daugovas, ė tep pagelbiejė anon laimietė. 1602 metās puopīžios Klemėnsos ėškielė Kazėmiera i švėntūju stuona. Ons dėdliausē garbėnts Vėlniaus kraštė ė Lėnkėjuo, bet anuo varda bažninčiu, anuon abruozdieliu ė kuoplīčieliu īr ė kėtor Lietovuo.

Švėnts Kazėmieros abruozdieliūs ėšruod kap karalātis, vėinuo ronkuo laika krīžio (aba ruožontio), kėtuo – lelėjė (aba palmė).

Švėnts Kazėmieros ī Lietovuos gluobies, ont anon garbies Vėlniou kas metā vīkst Kazioka juomarks.

## Šaltenē
* Alė Počiulpaitė. „Tautodailės siužetai, personažai, jų vaizdavimas“. *Liaudies kultūra*, 1992, 1, psl. 40−43.

Kateguorėjė:Katalėku švėntė̄jė
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Švėnts Jorgis

[thumb|200px|Švėnts Jorgis ė smaks ont [Varnē|Varniu herba]]

**Švėnts Jorgis** ī katalėku švėntāsis. Anuo vards grākėškā ī *Γεώργιος* ė rēšk „žemdėrbīs“. Aplė anon gīvenėma mažā kas žėnuoma ī. Gėmė Jorgis Mažuojuo Azėjuo, Kapaduokėjuo, slūžėjė imperatuorė Diakletėjana vaiskė. Rokounama, ka patsā imperatuorios miegėna atkalbietė Jorgi nug krėkštiuonībės, bet ons anam pasakė̄s: „ēnam i švėntīkla ė paveiziesam, a tava dievā prījėms ėš monis apiera“. Tūmet ons švėntīkluo prī Apuoluona abruozdielė pasakė̄s: "A prījėmsi ėš monis apiera, katra tėktās čīstajam Dievou tink doutė? ", ė paržegnuojė abruozdieli. Tūsīk vėsi dievātiu abruozdielē nūkrėtė̄ nug altuoriu ė sobīriejė̄, vuo Jorgis bova ėškonkėnts ė nūkėrsdints 303 metās. Vierėjama, ka Švėnta Jorgė kaps ī Diaspuolie, Palestėnuo – ta vėita ī dėdlē lonkuoma maldėninku.

Švėnts Jorgis spierē palėka dėdlio švėntuojo. Ons ī Onglėjės, Grozėjės, Puortogalėjės, Kataluonėjės, Lėgūrėjės kieravuotuos. Ons glabuo vėsus žalnierius, ricielius, strielčius, keliautuojus, ginkladėrbius, vuo tepuogė ūkėninkus, žemdėrbius ėr anūm gīvuolius. Anuon švėntė (Švėnta Jorgė dėina, Juorė) ī balondė 23 dėina.

Abruozdieliūs Švėnts Jorgis vaizduonams tonkē – ons ėšruod kap siedėns žalnierios ont žėrga ė so ėitėm aba kardo galabėjans smaka. Da šalėmās anon stuov panalė, katra Jorgis gelbiej. Ta panalė ī karalātė, katra smaks pagruobė̄s ī.

Žemaitē Švėntam Jorgiou būdavuo kuoplīčielė prīvarties, ba anūs kuožna dėina praēn gīvuolē. Vuo Švėnts Jorgis narsos ī, geruos šėrdėis, tūdie gīvuolius glabuo. Ka ons ont žėrga, ta vierīj, ka ė žmuogou talkėn so žėrgās. Da anuo abruozdielius kabėn klietės, ont skrīniu dongtiu.

## Šaltenē
* Alė Počiulpaitė. „Tautodailės siužetai, personažai, jų vaizdavimas“. *Liaudies kultūra*, 1992, 1, psl. 40−43.

Kateguorėjė:Krėkštiuoniu švėntė̄jė
Švėnts Martīns

thumb|200px|Švėnts Martīns atėdoud sava apsiausta

**Švėnts Martīns** ī katalėku švėntāsis, gėmė̄s 316 metās Vengrėjo. Ons gėmė žalnieriaus šeimuo, patsā būdams pėnkiuolekas istuojė i vaiska, vuo 337 metās pasikrėkštėjė. Ons miegėna atverstė i krėkštiuonībė ė sava šeima, bet atvertė tiktās muotīna. Ėšiejė̄s ėš vaiska, Martīns gīvena Liguga vėniuolīnė, vuo paskom bova parkelts i Tūra, palėka Tūra vīskopo. Mėrė 397 metās.

Švėnts Martīns garsiejė sava čiūdās. Ons bova dėdlē gerbiams Prancūzėjuo, Olandėjuo, Vuokītėjuo.

Žėnuomiausis Švėnta Martīna darbs, katros atvaizduonams ė lietoviu menė, ī tuokis: kap Martīns da slūžėjė vaiskė, ons sīki sotėka bavēk plėka, nug šaltė tėrtonti ūbaga, tā ons atpjuovė kardo sava apsiausta šmuota ėr atėdavė ūbagou.

Švėnta Martīna dėina ī rodeni, lapkristė 11.

## Šaltenē
* Alė Počiulpaitė. „Tautodailės siužetai, personažai, jų vaizdavimas“. *Liaudies kultūra*, 1992, 1, psl. 40−43.

Kateguorėjė:Katalėku švėntė̄jė
Skīstgruobis

**Skīstgruobis** ī vėršotėnė gruobu dalės, katra ēn tūjaus žemiau skrondė. Nurīts jiedis ėš skrondė ēn i skīstgruobius. Pamieravus so kėtās gruobās, skīstgruobē ī pluonē, skīstē, nuognē ėlgē ėr ėšsivėniuojė̄. Anūs muokslėškā skėrsta i dvīlėkapėrštius, toštius ė klobėnius skīstgruobius. Jiedis skīstgruobius vėrškėnams ī, isiorbiams ondou.

Kateguorėjė:Kūna narē
Sklienīčė

thumb|200px|Sklienīčė

**Sklienīčė** (aba *stiklėnė*) ī tuokis rīks kuokiam skīstėmou (retiau bėralou) sopiltė, dėrbams ėš stikla. Paprastā būn līgēs kraštās, ba asuos. Sklienīčės seniau daugiausē nauduojė kuokiam alkaguoliou (vīnou, alou, arielkā) ipiltė, nuors tepuogė pīln ėr erbata, ondeni, pėina, kėtuokius gieralus.

Kateguorėjė:Rakondā
Statība

thumb|250px|Medėnė noma statība

**Statība** aba **būdavuonė** ī tuokis darbs – būdavuojėms vairiausiu naujū bodīnku aba anūm taisīms, parbūdavuojėms. Senuobie truobesiū statībuom liuob ožsijėms patīs gaspaduorē, da i talka pakvėitė̄ kaimīnus, gėmėnės. Mondresnius bodīnkus da padies būdavuotė dailėdės.

Daba statība ī nuognē dėdlis, atskėrs remestos – statībėninkā ī prīveizėmė ranguova, statībū planā tora būtė soderintė so arkėtekto. Vėituo medė daugomuo nauduonams betuons, gelžbetuonis, stėklos, kėtuokė sintetėka, daug pagelbėnės teknėkas.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Kateguorėjė:Darbā
Stėrta

thumb|240px|Sopresoutu šiaudū stėrtas

**Stėrta** ī dėdlė sokratū šiaudū, javū aba šėina krūva. Tep nūpjauti javā, šėins, šiaudā ī sokraunami laukūs, kluojėmūs – anūs gerā ėšposta vies, ėšsausėn, tep anūm naėšmėrka rasa. Javus, ka būtom galėma paprastiau nūrinktė, i stėrtas liuob kraus sorėšė̄ i kopetas.

Daba traktuorēs sosokts šėins, šiaudā tepuogė kraunamė i stėrtas ī.

Da stėtuom žemaitiūs sīkēs šauk i kuokė kituokė krūva – mediu, šakaliū, žabū.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Strigts

thumb|240px|Kojuots jied elnė strigta

**Strigts** ī pastiposė gīvuolė, žvierėis aba kuokė kituokė gīvė kūns, anuo mēsa. Padviesė̄s gīvis, īpatingā jēb šiltuo vėituo, spierē praded pūtė, smėrstė, kėrmītė. Kap katrėi gīvē isigodrėnė̄ strigta jiestė – kap katrėi paukštē (īpatingā varnas), šonis, vėlkā, meškas, pacā.

Sa strigto žemaitiūs šauka ė bikuoki baisē kūda, sosenosi gīvuoli aba kuoki gīvi, katra kabėn meškeriuojėmou.

Kateguorėjė:Kūns
Stoks

**Stoks** ī tuokis lėnū miers – aple 20–28 svarus. Rokounama, ka dėdlē gers ī tasā lėnū mīnies, katros par nakti gal stoka lėnū somintė.

Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Sosiestovės

thumb|250px|Sosiestovės Rosėjuo (XIX o.)

**Sosiestovės** aba ***pintovės, mergvakaris*** ī vakars prīš veselė (svotba), kap nūtaka rėngas ėšė̄tė ėš sava nomū. Būsėma nūtaka atsisvēkėn so sava tievās, seserėm, nomās. Ta ī liūdna dėina, bet ė veselė – seniau i pintovės liuob sosirinktė ėr ėš kėtū suodu jaunėms, mozėkontā grajīs so mozėkuoms, vėsi šuoks. Par sosiestovės nūtaka mieruojas svotbėnius rūbus, anā seseris pin rūtu vainėka, šokoun plaukus. Apvedama aplinkou stala nūtaka atsisvēkėn so sava nomās.

Sosiestovės paprastā būs pondielė vakarė.

Kateguorėjė:Papruotē
Svēkata

**Svēkata** ī žmuogaus tuokė būklie, kap ana kūns, anuo ciels gīvats, dūšė vēk kap rēk, kap žmuogos jautas ciels, stipros, drūts, tora sīlas, nie liguons, netora lėgū. Gera svēkata prigol nug daugelė prīžastiū – jaunoma vuo senoma, gīvenėma būda, prīgėmėma, aplinkuos, katruo gīven, laimės. Dėdlė dalėm žmuogos sava svēkata gal prīveizėtė ė gerintė – jiedont svēka jiedi, nakūrėjont, nageront alkaguolė, namūčėjont sava dūšė dėdlēs rūpesnēs, gīvenont svēkuo, čīstuo, tīkiuo vėituo, gerā ėšmiegont, gerā sotariant so kėtās žmuonim, ė panašē. Bet dėdlė dalės svēkatās parēn ė nug žmuogaus laimės – anuo prīgėmėma (a gėmė drūts, napasilėguojė̄s, naparsinešė šeimuos lėgū), a napasigava ožkretamū lėgū, a nepakliova i kuokė nelaimė (naparkrėta, nabova kuo tās ožpolts, nasosiruonėjė). Gera kūna svēkata prīgol ė nug geras dūšės svēkatas – ramė, čīsta dūšė tonkē paded ėšsilėnktė so senatvė atēnontiu lėgū, vuo sosirgus – spieriau pasvēktė.
Spalē

thumb|240px|Kašėks so kanapiu spalēs

**Spalē** ī tuokėi šapā, katrėi atsiplėiš mėnont lėnus aba kanapis. Spalius rēk švarē ėšbraukītė, eškratītė, ka būsėms ploušts būtom švaros, ba mažiausiu šapeliu. Nug spaliu ėšvalītė lėnā aba kanapis jau būs koudelis. Pluošts so spalēs pakolas ī.

Palėkė̄ spalē būn vairē panauduojami – anūs pil ont lobū, ka laikītom šėloma, pil i aulius, kap krāka, tepuogė kūrin. Spalius panauduoj puopīriaus, ėzaliacėniu medegu dėrbėmė, tink i kuompuosta.

Kateguorėjė:Medegas
Spaviednė

thumb|200px|Spaviednė

**Spaviednė** ī vėins ėš krėkštiuonėšku sakramėntu – sava grieku spavieduojėmasis konėgou. Palē katalėku viera, žmuogos gal prījėmtė kuomonėjė tėktās tūmet, kap anou dūšė nie ožgolė̄s kuokis dėdlesnis grieks. Tūdie jēb žmuogos ī sogriešījė̄s, tepuogė prīš dėdliāsės metu švėntės (Kaliedas, Velīkas) ons tora nūvētė i bažninčė ė prīš pamaldas ešsispavieduotė konėgou spaviednīčiuo. Tepuogė dėdlē svarbė spaviednė ī kap žmuogos sonkē serg, vuo jau gola smertėis patalė – ons tora ėšsakītė sava ciela gīvenėma griekus ka nabsliegtom dūšės i galietom spakainē ētė i Dieva sūda.

Spaviednė ėšklausė̄s konėgs paprastā doud ėšrėšėma – atleida vėsus griekus, prīsaka daugiaus anūm nabdarītė ėr oždoud kuokė malda rēk sokalbietė. Spaviednė dėdlė paslaptės ī, ė konėgs anuos nagal kam ėšdoutė.

Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Šakė

thumb|250px|Vairės šakės

**Šakė** ī tuokis ūkė rakonds – medėnis baslīs katruo galė ī ėšplatiejėms so nagās: tuokēs pluonās ėšėlgās vėrbās katrūm gal būtė 2, 3, 4. Senuobie šakė liuob dėrbs ėš ciela šakuota medė, krūma, ėš kuokės šakuos. Paskom atsirada metalėnē ontgalē so rēkiamo nagū skaitliom.

Tas ī dėdlē naudings ūkė rakonds – so šakė kraun miešla, kabėn šėina, šiaudus, jem lėnus, orbėn dėrva.

Kateguorėjė:Žemės ūkė dāktā
Šetuons

thumb|200px|Šetuons. XVI o. abruozdielis

**Šetuons** ī, palē krėkštiuoniu, žīdu ė mosolmuonu viera, načīsta dūšė. Rokounama, ka tas bovė̄s mīlėmiausis Dieva aniuols, katros, kap Dievs sokūrė žmuogo, anam nanūsilėnkė, tūdie bova ėštremts Dieva i pekla.

Žīdėškā „Šetuons“ rēšk „kaltintuos, prīštarautuos“. Da Šetuons šaukiams Bieso, Liucėperiuo, Velniuo. Tėi skėrtingi vardā radas, kap krėkštiuonībė plinta pu vairius kraštus, tap pajėmė vardus nug vėitėniu dievū aba dūšiu.

Lietovuo žuodis „Šetuons“ palėka kap kēksmos, kap vėins ėš žuodiu nečīstā dūšē, kuokē bluogībē pavadintė.

Kateguorėjė:Viera
Šėinėks

thumb|250px|Šėinėkā luovūs

**Šėinėks** (*matrasos*) ī tuokis patėisėms goliejėmou luovuo – dėdlis ėšėlgs maišos, prīkimšts šėina vuo kuokė kėtuokė minkštėma. Tonkiausē i šėinėka liuob dies ajėirus, saidrius. Daba šėinėkus ded vata aba paraluona ė kėtuokė sintetėka. Šėinėkā būn vairaus stuoroma ė minkštoma. Šėinėks rēkalings ka žmuogos galietom liousā ė minkštā golietė, ka par nakti paėldietom anou moskolā.

Kateguorėjė:Dāktā
Šėinpjūtė

thumb|245px|Šėinpjūtė Okraėnuo

**Šėinpjūtė** ī vėins dėdliūju vasaras ūkė darbū – šėina sopjuovėms, sogriebėms, sodžiuovėnėms ė sovežėms. Būn daugomuo vasaras vėdorie, kap žuolie gerā sovėnšta. Šėina liuob pjaus pjautovās aba dalgėm. Ton darba žmuonis liuob dėrbs krūvuo, sava bėndrūs pėivūs, bet kap kaimā ėšiejė suoduom (vėinkėimēs) tap kuožna šeimīna dėrbs skīriom. Vīrā liuob šėina pjaus, vuo muoterėškas – vartīs pradalgės, griebs ė kraus i stėrtas.

Nūpjauta šėina, jēb pėiva atstē nug gīvenėma, palėks džiūtė laukūs. Tam rēkalou, ka šėina nasolītom, pabūdavuos braga. Sodžiūvė̄s šėins vežams i kluojėma, stuogėnė.

Liuob būs dėdlē svarbo, ka par šėinpjūtė būtom pagada, ba solīts šėins sopūn ė nalėik gīvuoliam jiedė žėimā.

Kateguorėjė:Žemės ūkė darbā
Ožpakalis

thumb|220px|Merguos ožpakalis

**Ožpakalis** (da nuognē vairē vadėnams: *sobėnė, šėkna, šėktovā, šėkmenīs, šėkgalis, šėkalėnė, rėitā, siedietovā, [[pastorgalis]]* ė kt.) ī žmuogaus kūna dalės, katra ī nogaras apatiuo, vėršom kuoju. Sosided ėš dvīju daliū: ***boliu*** – tas ī, moskolū, katrūs dėnga stuors taukū šmuots. Terp tūm daliū ēn „ravs“, katros ožsibėng šėkskīlė i katra ėšēn šėkgruobis. Apatiuo ožpakalis parēn i rėitus ė kėrkšnis. Tas ī vėita, ont katruos žmuogos sied.

Kateguorėjė:Kūns
Kirkšnės (opės)

**Kirkšnės** ī opiesmos Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, kairė šmuota Jūras opėis intaks, katros itek i anon 153,5 km nug anuos žiuotiū, i pėitus nug Rėitava. Ėštek bėški i šiaurė nug Gėliuogėrė, tek ont pėitū–vakarū posėis.

Tora intaka  Dabraka (kairė šmuota), katros jonga Kirkšni so Aitra.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Krauklā

thumb|150px|Krauklos

**Krauklā**, kėtap ***šuonkaulē, krauklē*** ī krūtėnės kaulā, katrėi sodara krauklėnė. Tėi ī tuoki ešlėnkti kaulā (anūm 24 – 12 puorū), katrėi ēn nug stobora ė sosijonga par kremzlė ont krūtėnės (sodara krūtėnkauli). Vėršotėnē krauklē strioki ī, par vėdori ėlgiej, paskom apėnt trompiej. Krauklē tomprē sosijongė̄ so moskolās – tap alsoujont moskolā pakela krauklėnė, ė leid iētė uorou, vuo paskom, atsidūstont, ana nūleid.

Kateguorėjė:Kūna narē
Edirnė

**Edirnė** () ī miests pačiūs Torkėjės vakarūs, Trakėjuo, šalėp Grākėjės ė Bolgarėjės robežiaus, prī Tundžas opėis. Pruovincėjės cėntro ī. 2002 metās tamė miestė gīvena 128,4 tūkstontē žmuoniū. Edirnie krīžiounas plėntā ī gelžkelē (terp anūm ė Stambols-Suofėjė). Žmuonis dėrb žemė (augėn javus, alėjėnius augalus), ėšdėrb jiedi, medvilnė. Miestė ī XV–XVII omžiu arkėtektūras paminklu (Selimėjės mečetė, miesta buokšts, uosmanu lėguonėnė ė kt.).

## Istuorėjė
Edirnė garsiejė tou, ka čiuonās nug senuobės grāku gadīnės nūtėka mažiausē 15 kuoviu.

Ruomienu gadīnie miests bova šaukiams **Adrianuopuolio** () vagol imperatuorio Adriana, ė palėka Trakėjės puovincėjės suostėnė. 1365–1453 m. Edirnė bova Uosmanu imperėjės suostėnė.

Kateguorėjė:Torkėjės miestā
Špīkis

thumb|240px|Medėnē tekėnē so špīkēs

**Špīkis** ī tuokė tekėnė dalalė, katra jong lonksta so stebolė ėr ašėm. Špīkiu skaitlios būn vairos – nelīgo medega, tekėnė paskėrtis ė panašē. Špīkē gal būtė ėš tuo patė šmuota, kap ė lėkė̄s tekėnis, bet tonkiau būn skėrtinga dalės. Senuobėnē špīkē liuob būs ėš medė, vuo daba tonkiau ėš metala.

Patē pėrmė̄jė tekėnē so špīkēs radas kor tās II tūkstontmetie pr. m. e. Vėdorėnie Azėjuo.

Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Špėkolā

thumb|240px|Špėkolā

**Špėkolā** (*akėnē, akoliuorē*) ī tuokis dākts so stėklalēs, dedams ont akiū. Sosided ėš dvījū stėklaliu (apskrėtas, ėšėlgas, kvadratėnės skvarmas), katrūs jong kuokis dratoks aba riemalis (plasmasėnis, metalėnis), katros ėš šuonu tora pratesėmus so kobėnēs ožkabintė ož ausū, vuo prīšās tora ėšlėnkėma oždietė ont nuosėis.

Tonkiausē špėkolus nešiuoj, kap regiejėms ī paprastiejė̄s – žmuogos naprīveiza i tuoli aba nabgal skaitītė (tuokiū stėklā būn ėšgaubti aba igaubti lēšē). Retiau nešiuoj špėkolus nug saulės (anūm stėklā būn tomsē) aba apsergā nug dolkiu, viejė, vabzdiū (paprastās stėklās).

Kateguorėjė:Dāktā
Kateguorėjė:Optėka
Šiltėnė

**Šiltėnė** () ī tuokė ūmė ožkretama lėga. Ana sokela bakterėjės, katras ėšnešiuoj otis, blosas, erkotės. Ožiejus šiltėnē, prasided karštiavėms (oždegėms), galvuos suopiejėms, soskis. Sosirgėms pasirēšk maždaug pu 5-9 dėinū nug ožsikrietėma. Praded sostė galūnės, paskom sosiejėms parēn ont ciela kūna. Ėm suopietė kramė, apkvaist svāmie. Nagīduoma šiltėnė tonkē bėngas smertėm.

Senuobie šiltėnė bova dėdlē paplitus lėga, īpatingā par vainas, badmetius. Žmuonims pradiejus švariau gīventė, geriau gluodītė parazėtus, šiltėnė pasitaika retā (daba sīkēs Afrėkuo, Azėjuo, Centrėnė Amerėkuo).

Kateguorėjė:Lėgas
Šuoblė

thumb|240px|Prancūzėška šuoblė

**Šuoblė** (kėtēp – *kards*) ī tuokis kertams ė dorams gėnklos, kalavėjis. Šuoblės ašmenā ėšlėnkti īr, gals smālos, geležtė metalėnė, so apserga.

Šuoblės dėdlē nauduotas Lietovuos-Lėnkėjės Respoblėkuo. 

Kateguorėjė:Gėnklā
Šotīnė

**Šotīnė** ī tuokis žemaitėškos jiedis – grėižėnēs pjaustītas bolbės šotėn so mēsa. Šotīnė ožkol ožkolo, kresnuom. Jies so trinta silkė, kastėnio, rūgšto pėino.

Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Vėsi Švėnti

**Vėsi Švėnti** (dūnėninkūs: *Vėsi Švėntā*) ī katalėkiška (ė daugėlė kėtū krėkštiuonībės šakū) švėntė, katra kuožnās metās nūtink lapkristė 1 dėina. Ta dėina ī skėrta pamėnavuotė vėsus katalėku švėntus žmuonis – ė žėnuomus, ė nažėnuomus. Ta dėina sopoul so senuobėnė lietoviu švėntė mėrosiem pamėnavuotė – Vielėnėm. Ta par Vėsus Švėntus žmuonis ēn i kapus oždegti žvakiu aba laužū prī sava gėmėnies nabašnėnku.

Vėsi Švėnti nug sena bova rodėnė pabonguos znuoks – par ta dėina paprastā liuob paleis pėimenis, bėngs ganītė gīvuolius, bėngs grūdus koltė. Palē Vėsū Švėntū uorus spies aplė Švėnta Jorgė dėinuos uorus: *vėsi švėnti so lapo – švėnts Jorgis so [[leds|ledo]]; vėsi švėnti so ledo – švėnts Jorgis so [[laps|lapo]].*

Kateguorėjė:Šventės
Švilpis

thumb|150px|Karklėnis švilpis
**Švilpis** aba ***švilpīnė*** ī tuokis paprasts mozėkavėma rakonds – ėš atkeposės medė žėivies padėrbta dūda ba skīlotiu. Tas paprastā liuob būs pėimenū dākts mozėkoutė. Švilpīnės soks tonkiausē ėš karkla, alksnė, glousnės žėivies. Anas padėrbtė ēn tiktās pavasari, ba tūmet žėivie da nie prīkeposė prī šakū. Kėtuokius švilpius dėrb ėš gorgždė. Būn ė muolėnē švilpē.

Mondresnis ī švilpis so skīlotėm – bėrbīnė.

Kateguorėjė:Mozėkas instromentā
Taks

thumb|200px|Taks

**Taks** ī tuokė vėita, par katra nūlatuos vākšta žmuonis; kel's. Tako paprastā šauka tiktās žmuoniū ėšvākštiuota trasa, vuo vėita mašėnuom, ratam važioutė ī kel’s aba plėnts. Paprastausis taks ī ont žemės ėšmindīta vėita, katruo nug tonkaus mindīma nabaug aba silpnā aug žuolės. Taks palėik tiktās kap anou ėlgā ī nūlatuos vākštiuon i ta patė vėita. Geresnis taks būs pabarstīts smiltėm, skalda, šlapesniūs vėitūs ėšdiets kūlēs, šakuom.

Takā palėik vėsamė, kamė gīen žmuonis – kėimė, suoduo, takā ved terp nomū, prī opiu, ežerū, i ganīklas, pėivas. Kap katrūs vėitūs (medies, kalnūs, pelkies) tonkē kėtuokiu keliū ė nie, tėktās takā. Miestūs takā tonkiausē būn ėškluoti plintalėm, aspalto ė palėik šalėgatvēs, bet terp nomū, žaliūsiūs pluotūs ėšlėik ė žmuoniū ėšminti takā.

Kateguorėjė:Žemės vėitas
Taronkis

**Taronkis** ī tuokis dėdlis apvalnos aba posiau apvalnos kašėks, katros prītink gīvuoliam pašara neštė. Dėrb ėš pliešu, karkla. Da tarankio pavadėn ė šmuota pašara, katros perēn i ton kašėka.

Kateguorėjė:Rakondā
Teisībė

thumb|180px|Puoncėjos Pėluots klaus Kristaus: "kas teisībė īr? "

**Teisībė** (aba ***prauda***) – tas, kas ėš tikra ī, kas nie mels. Boitėnė puovīza teisībė ī tuokis dalīks, katros rondas ba mela, apgavīstės, muonu, katros ī prītinkams (pvz., kuokė razbaininka nūbaudėms, rokoun, teisībės atstatėms ī, ba teisībė tuokė, ka kuožnos gaun ėš gīvenėma ton, kon ī pelnė̄s). Vuo palē pėluosupėjės, vieras puovīza teisībė ėšaiškėn vairē. Vieras puovīza teisībė tonkiausē ī tas, kas ēn tėisē nug Dieva ė patsā Pondievs ī teisībė. Pavīzdiou, indu vedantas mīslėjėmo, čīsta teisībė tiktās Dievs ī, vuo kas anon ožstuoj, kavuoj, tas tėktās muonā ī.

Pėluosupėjuo sopratėms, kas ī tėisībė nuognē keitas – onktībuojuo pėluosuopėjuo tonkiausē liuob būs mīslėnama, ka teisībė parēn nug Dieva, ka ana žmuogou rēškas par dākta pažėnėma. Šiūlaikėnie puostmodernestėnie pėluosuopėjuo tonkiausē īr isivaizdavėms, ka juokės galotėnės teisībės nie, ė kuožnos tora sava teisībė, katra laik, ka ī patė tikriausė.

Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Štelvuogė

thumb|240px|Ketori arklē pajongti štelvuogė

** Štelvuogė** (kėtap *štielvuogė, štelvuogie, štelvis, štelvuoga, štelvuogs, štelvuogis, štelvuogīs*) ī tuokis skersos baslīs ratu, akietiu, plūga bronktam ožkabintė. Ons rēkalings nuoront i ratus, plūga jongtė do arklio. Ka ratus trauka do arklio, rēk ė štelvouogės.

Kateguorėjė:Gīvuoliū transpuorts
Špėžarnė

thumb|240px|Špėžarnė

**Špėžarnė** aba ***kamara*** ī tuokė vėita truobuo (retiau klietie), katruo sokraun jiedi. Špėžarniuo laika sūrius, mēsuos jiedius, smetuona, ougīnės, taukus, douna, grības, kiaušius ė kt. Tam i sorēstas vairės lėntīnas, skrīnės, padėrbtas gėmbės. Špėžarnė liuob būs truobuos šiaurėnie posie, ba longū, so gero vedėnėmo, ka anuo vėsūmet (net ė vasara) būtom vieso, ė jiedis napradietom gestė.

Daba, kap atsirada šaldėtovā, špėžarnės palėkosės retuo truobuo.

Kateguorėjė:Truoba
Kateguorėjė:Patalpas
Terba

thumb|240px|Vairės terbas

**Terba** ī tuokis mažos maišos, medegėnis kašėks, katros prītink nešioutė kuoki nedėdli šmuota dāktū. Paprastā būn ėš kuokės medegas (pvz., lėnū), so ronkėnuom. Terbuo nešiuoj vairiausius dāktus – tonkiausē jiedi, tepuogė kningas, ė kėtuokius sausus aba gerā sorėštus, oždarītus dalīkus. Ož kašėka terba tou gerā, ka kap ana dīka, ta galam solonkstītė, ana naonkšt vėitas. So terba tonkiausē ēn i kriautovė, torgu, tas tepuogė paprasts ūbaga nešolīs. Da terbas so avėžuom rėš arkliam prī snokė – anėi tap pajied.

Kateguorėjė:Dāktā
Tešla

thumb|240px|Kvėitėnės tešluos šmuots

**Tešla** ī miltā somaišītė so ondenio (aba pėino, kuokio kėto skīstėmo) ė palėkė̄ tuokio minkšto, tāsio gniotolo. Tešla patė jiedis nie, bet rēkalinga taisont vairiausius miltėnius jiedius: douna, sklindius, zacėrka, vėrtėnius, kuoldūnus, pīragus, sausainius ė kėtuokius. Tešlas būds nuognē prīgol nug ton, kuoki miltā ī, ėr kėik ondens īpilta. Rogėnē miltā sonkē, dėdlē lipnē ī, vuo kvėitėnē – tāsē, minkštē, gerā tink kuočiuojėmou. I dounas tešla ondens ēn nedaug, ana būn lipnė, minkas ronkuom, vuo pvz., sklindiu tešla paprastā būn skīsta, ka ana ētom kabintė somtio. Ba miltu ėr ondenė i tešla, prīgol kuokis jiedis taisuoms, da ded kiaušiu, svėista, droskas aba sokraus, medaus ė kėtū žaliavū.

Rakonds tešlā minkītė minkītovis ī.

Kateguorėjė:Jiedis
Tievīnė

[thumb|240px|[Vincos Mīkuolātis–Potėns|Vinca Mīkuolātė–Potėna tievīnė Pėluotėškies]]

**Tievīnė** ī gimtāsis krašts, katramė tūls žmuogos auga, katramė gīvena anuo tievā. Žemaitėškā tievīnė vėsū pėrma rēšk tievū nomus, tievū žemė – vėita, katruo prabiega vākīstė, katra nug mažomies brongė ī. Dainiūs tievīnė da šauk „tieva marguojo dvarelio“.

Paskom, kap valstībės rēkšmie žmuogaus gīvenėmė dėdlē ėšauga, tievīnė pradiejė rēkštė ne tėktās tievū žemė, bet bėndrā ciela gimtuojė šali.

Kateguorėjė:Žemės vėitas
Torpīns

thumb|240px|Laukiesas torpīns

**Torpīns** ī vėita, katruo kasa torpės. Torpīnus ėšdėrb pelkies, raistūs, katrūs par omžius palėik stuors torpiu šmuots. Torpīnūs torpės kasa, sausėn, tropėn ė vež tonkiausē traukėnokās. Torpės apdėrb prėgolnā kap anas nauduos: rūšioun gabalās, tropėn, spauda brėkėtus.

Torpīnā vasaras čiesi gal lėngvā ožsidegtė, vuo tuoki gaistra baisē sonkē ožgesintė ī, ba torpės pu žemė vis smilkst.

Žemaitėjuo tebie kelets vēkontiu torpīnu, bet anūm vėsūmet mažiej, ba lėngviausē pasėikiamas torpės ėškasa. Dėdlesni Žemaitėjės torpīnā: Lebeliu, Laukiesas, Pabalvės, Tīrelės ė kt.

Kateguorėjė:Žemės vėitas
Trinka

thumb|240px|Trinkas

**Trinka** ī skersā parpjauts, tromps, drūts stuora medė šmuots, rāsta gals. I trinkas medius pjaust, ka anūs paskom būtom gerā kapuotė, bet ė ciela trinka platē panauduonams dākts. Ont trinku kapuoj medius, šakas, taša mėitus, kert vėštuom vuo kėtėm paukštėm galvas, trinka ī kap ė poikė vėita atsisiestė, da ana kabėn kap pasvara ont šolnėis svėrtėis gala. Senuobie kap žmuogo liuob pajėms naliouso, i katuorga, tap anam prī kuoju prīkabins trinka, ka napabiegtom.

Kateguorėjė:Dāktā
Verbū nedielė

thumb|180px|Verbū nedielė Lėnkėjuo

**Verbū nedielė** (dar ***Verbū sekmadėinis, Verbas***) ī katalėkiška švėntė, katra ėšpoul kuožnās metās lėkus vėinā nedielē lėgo Velīku. Tas ī gavienės čiesos, vuo čiesos terp Verbū nedielės ė Velīku nedielės dėdliausė gavienė ī – Dėdliuojė nedielė. Verbū nedielė palē krėkštiuoniu viera ī skėrta pamėnavuotė Kristaus ižėngėma i Jerozalė.

Par Verbū nedielė žmuonis i bažninčė nešas kuokiū medė a krūma šakaliu – verbū. Žemaitiūs tas tonkiausē būs žilvītē, karklā, kėtor Lietovuo – ieglē, vuo Vėlniaus kraštė – tuokės mondras ėš sausū kvietku ė iegliu ėšsoktas „šloutas“. Konėgs tas verbas pašvėntėn, vuo paskom tėi, katrėi parnešė švėntintas verbas tora anuom ėšvanuotė sava nomiškius, ka anėi laimingā solauktom Vielīku. Paskom tas verbas paded i kuokė pagarbė vėita (pvz., ož švėnta abruozdielė), ka ana kieravuotom nomūs nug perkūnėjės. Verbuom žmuonis apsmilk ė sergontius gīvuolius, anūm ded ont skaudamu vėitu.

Kateguorėjė:Šventės
Darios Janolis

**Darius Janulis** (g. 1983 m. kuova 27 d. Zarasūs) īr Lietovuos ė Nuorvegėjės spuortėninks, Euruopas čėmpėjuons (tėtolouts 2017 m.). 

## Pasėikėmā
2017 m. ėšluošė Euruopas pruofesuonalū pjouvėma čėmpėjuonata "TYROLIT Cutting Pro Competition Europameister 2017", Austrėjuo

## Šaltenē

Kateguorėjė:Spuortėninkā
Lioselėjė Santuos

thumb|left|180px|Lucélia Santos

**Maria Lucélia dos Santos** (g. 1957 m. Gegožė 20 d. Santo André, San Paulos) īr Brazilėjės aktuorė ė pramuogėniu laidū vediejė.

## Fėlmuograpėjė
### Televėzėjuo
*1976: *Escrava Isaura* - Isaura dos Anjos/Elvira
*1977: *Locomotivas* - Fernanda Cabral
*1978: *Dancin' Days* - Loreta
*1978: *Ciranda Cirandinha* - Tatiana
*1979: *Feijão Maravilha* - Eliana
*1979: *Malu Mulher* - Josineide (episod: "Ainda Não é Hora")
*1979: *Plantão de Polícia* - Marcela (episod: "Despedida de Solteiro")
*1980: *Água Viva* - Janete
*1981: *Ciranda de Pedra* -  Virgínia Prado
*1983: *Guerra dos Sexos* - Carolina
*1984: *Meu Destino é Pecar* - Helena Castro Avelar
*1984: *Vereda Tropical* - Silvana Rocha
*1986: *Sinhá Moça* - Sinhá Moça (Maria das Graças Ferreira)
*1987: *Carmem* - Carmem
*1990: *Brasileiras e Brasileiros* - Paula
*1995: *Sangue do Meu Sangue* - Júlia
*1996: *Dona Anja* - Dona Anja
*2001: *Malhação* - Jackeline Lemos
*2006: *Cidadão Brasileiro* - Fausta Gama
*2007: *Donas de Casa Desesperadas* - Suzana Mayer
*2008: *Casos e Acasos* - Lucila
*2011: *Aline* - Débora
*2018: *Salve-se Quem Puder* - Edmilda

## Šaltenē

## Nūruodas

* Lucélia Santos - IMDB

Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Blėndiava

**Blėndiava** ī tuokė opės Žemaitėjuo; Salonta kairė kronta intaks. Prasided Blėndiava 6 km i pėitus nug Plateliu, Žemaitėjės nacēnalėniam parkė. Srūn ont vakarū ė šiaurės vakarū par Plongės ė Kretingas rajuonus. Sotek so Salonto 4 km nug anuo žiuotiū, i pėitrītius nug Nasrienu. Patsā Blėndiavas žemopīs pakliūn i Salontū regėjuonėni parka.

Intakā: Karvė, Kūlopis (dešėnė̄jė), Juonopis (kairīsis).

Vėdotėnis opėis vaguos nūlīdis 358&nbsp;cm/km ī. Vaga žemopie nuognē vinngioun. Prī Blėndiavas stuov Kadaitē, Šateikē, Reketė.

Opėis vards rasėntās būs kėlė̄s nug žuodė *[[blindės]]*, nuor gal būtė ė nug *blondos* ė *blēstė* („niauktėis, blaustėis, gėidrītėis“).

thumb|left|250px|Tėlpts par Blėndiava

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Ruoalds Gaduons

**Ruoalds Gaduons** (, g. 1954 m.) – Lietovuos fėzėks, fėzėniu muokslu daktars. Truopnos lazeriu teknuoluogu žėnuovs ė specēlėsts.

Kateguorėjė:Lietovuos muokslėnīnkā
Tėnžė

**Tėnžė** ī tuokė opės vakarū Žemaitėjuo, Kretingas rajuonė; Akmenuos (Dongės) dešėnė šmuota intaks. Prasided Tėnžė 3 km i pėitus nug Darbienu, šalėmās Pasertopė suodas. Tek ont pėitū posės par līgomas. Sotek so Akmena lėkus 27 km nug anuos žioutiū, 4 km i pėitus nug Kretingas.

Tėnžės slienis daug kamė sopelkiejė̄s ī, vėinuo vėituo palėkus pelkė. Prī opėis stuov Darbienā ė Prīšmontē.

Rasietās, Tėnžės vards parēn nug žuodė *težtė*.
[kairėje|miniatiūra|250x250px|Tėnžė prī [Prīšmontē|Prīšmontiu]]

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Rōžė

**Rōžė** () īr opalis vakarū Žemaitėjuo, pajūrie. Prasided ons Klaipiedas rajuonė, šalėmās Lonkotiu suodas, i šiaurės vakarus nug Kretingalės. Tek Rōžė ont šiaurės vakarū par Kretingas rajuona, vuo paskom par Palonga, ta ī vėina ėš 3 Palonguos miestė salontiu opaliu (kėti īr Uošopis ėr Kanėvuosis) Baltėjės jūras ėntaks. Itek i Baltėjės jūra i pėitus nug Naglė kalna. Ciela Rōžės vaga ėštėisinta ī.

Tora kairė šmuota intaka Žiuogopi.

Vards Rōžė vuo Rōužė rasientās parēn nug žuodiu *rōžītėis, rōžos*, tepuogė *rėnžtėis* ė tikriausē rēšk opėis tėisoma, ėšsitėisėma.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Palongas rajuona opis
Šuokis

thumb|240px|Šuokis

**Šuokis** (da sīkēs ***toncios***) ī tuokis tamtīčis kostiejėms, tonkiausē palē kuokė mozėka. Šuokis ī dėdlē sens mens, katros atēn nug patiuos žėluosės žmuonėjės senuobės. Dėdlē ėlga čiesi šuokis liuob būs kuokės apeiguos dalės, tūdie žmuonis šuoks tonkiausē par veselė, metu švėntės. Seniau lietovē liuob šuoks ė par pagraba.

Šuokis ī ritmėšks kostiejėms keliū vuo daugėlė žmuoniū (nuor daba šuok i pu vėina). Patsā paprastausis ė senuobėškiausis šuokis ī ējėms dainiojuont rato. Mondresni šuokē parsipėn so žaidėmo. Šuokiejē šuokdami ēn, šuokėnie, prītopa, pasilėnka, strīksa ė kėtap vėiniuodā kostėn ronkas, kuojės, galva, kūna.

Bėndrā, šuokē dedlē svarbė jaunėma linksmībiu dalės būs. Daba šuokis palėkė̄s daugiausē kap zabuova aba kap meistrėška mena rūšės.

Kateguorėjė:Zabuovas
Kateguorėjė:Mena žonrā
Nėsetė Brūno

thumb|left|180px|Nicette Bruno, 2008

**Nicete Xavier Miessa** (g. 1933 m. sausė 7 d. Niterói - mėrė 2020 m. groudė 20 d. Rio dė Žaneiros) īr Brazilėjės aktuorė ė pramuogėniu laidū vediejė.

## Fėlmuograpėjė
### Televėzėjuo
* *Os Fantoches* (1967)
* *A Muralha* (1968)
* *Sangue do Meu Sangue* (1969)
* *Signo da Esperança* (1972)
* *Camomila e Bem-me-quer* (1972)
* *Rosa dos Ventos* (1973)
* *As Divinas... e Maravilhosas* (1973)
* *Papai Coração* (1976)
* *Éramos Seis* (1977)
* *Como Salvar Meu Casamento* (1979)
* *Sétimo Sentido* (1982)
* *Louco Amor* (1983)
* *Meu Destino É Pecar* (1984)
* *Selva de Pedra* (1986)
* *Bebê a Bordo* (1988)
* *Rainha da Sucata* (1990)
* *Perigosas Peruas* (1992)
* *Mulheres de Areia* (1993)
* *A Próxima Vítima* (1995)
* *O Amor Está no Ar* (1997)
* *Alma Gêmea* (2005)
* *Sete Pecados* (2007)
* *Ti Ti Ti* (2010)
* *A Vida da Gente* (2011)
* *Salve Jorge* (2012)
* *I Love Paraisópolis* (2015)
* *Pega Pega* (2017)

## Šaltenē

## Nūruodas

* Nicette Bruno - IMDB

Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Ėzauoks Artūrs

**Ėzauoks Artūrs** (, g. 1980 m.) īr JAV fėzėks, futurėsts, teuoretėnis astruofizėks, fantasts. Tor populēro YouTube kanala, katram truopnē diesta aple kuosmosa ė žmuonėjės ateities galėmībės kuosmosė.

## Nūruodas
*Oficēlos tėnklopis.

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Maria Zilda Bethlem

thumb|left|200px|Maria Zilda

**Maria Zilda Bethlem Bastos** (g. 1951 d. Rio dė Žaneiros) īr Brazilėjės aktuorė ė pramuogėniu laidū vediejė.

## Fėlmuograpėjė
* 1979 - *A Intrusa* 
* 1979 - *Eu Matei Lúcio Flávio*
* 1980 - *Parceiros da Aventura*
* 1980 - *O Grande Palhaço*
* 1982 - *O Segredo da Múmia*
* 1984 - *Bete Balanço* .... Bia
* 1984 - *Espelho de Carne* .... Leila Assunção
* 1987 - *Rádio Pirata* .... Cristina Lemos
* 1993 - *Vagas para Moças de Fino Trato* .... Madalena
* 1997 - *O Homem Nu* .... Marieta
* 2000 - *Eu Não Conhecia Tururú*
* 2001 - *Minha Vida em Suas Mãos* .... Júlia

### Televėzėjuo
* 1974 - *Fogo sobre Terra* .... Maria de Fátima de Oliveira (Maria Fumaça)
* 1975 - *Escalada* .... Ester
* 1977 - *Nina* .... Mirna Camargo Aguiar (Mimi)
* 1978 - *Sem Lenço, Sem Documento* .... Sulamita
* 1979 - *Plantão de Polícia* .... Mara Duarte dos Santos (episod: "O Crime do Vidigal")
* 1980 - *Água Viva* .... Gilda Sarpo
* 1980 - *Coração Alado* .... Glória França (Glorinha)
* 1981 - *Jogo da Vida* .... Rosana Ramos Cruz
* 1983 - *Guerra dos Sexos* .... Vânia Trabucco de Morais
* 1984 - *Meu Destino É Pecar* .... Margarida Santa Rita Avelar (Guida) / Evangelina Santa Rita (Regina)
* 1984 - *Vereda Tropical* .... Verônica de Oliva Salgado
* 1986 - *Selva de Pedra* .... Laura Vilhena
* 1986 - *Cida, a Gata Roqueira* .... Anastácia Tremaine
* 1986 - *Hipertensão* .... Carina
* 1988 - *Bebê a Bordo* .... Ângela
* 1989 - *Top Model* .... Mariza Borges Magalhães
* 1990 - *TV Pirata* .... Diverse caractere
* 1991 - *Vamp* .... Telma Leite
* 1992 - *Você Decide* .... Lúcia Helena (episod: "Coração na Mão")
* 1992 - *De Corpo e Alma* .... Beatriz Lopes Jordão (Bia)
* 1993 - *Olho no Olho* .... Walkíria Zapata
* 1995 - *Decadência* .... Irene
* 1995 - *Você Decide* .... Judith (episod: "Veneno Ambiente")
* 1996 - *Você Decide* .... Gláucia (episdo: "Molambo de Gente")
* 1996 - *Vira Lata* .... Cassandra Moreira
* 1997 - *Por Amor* .... Flávia Nogueira Dantas
* 1998 - *Sai de Baixo* .... Dolores Montovani (episod: "Dolores Pra Lá, Dolores Pra Cá")
* 1998 - *Malhação* .... Catarina da Silva Manhães
* 1999 - *Você Decide* .... Érica Motta (episoade: "Transas de Família - Partes I-V")
* 2003 - *Agora É que São Elas* .... Ruth Castro (Rutinha)
* 2005 - *A Lua Me Disse* .... Zelândia Fortunato
* 2006 - *Pé na Jaca* .... Alma Abranches
* 2007 - *Sete Pecados* .... Cíntia Alves
* 2008 - *Faça Sua História* .... Letícia Barros (episod: "O Último Casal Feliz")
* 2008 - *Faça Sua História* .... Dora Maria Prado (episod: "A Estrela da TV")
* 2009 - *Caras & Bocas* .... Leandra Silveira Lontra (Léa)
* 2010 - *Ti Ti Ti* .... Gildete Malta (Madame Gigi)
* 2011 - *Aquele Beijo* .... Olga Ferreira Medeiros
* 2016 - *Êta Mundo Bom!* .... Emma Thierry Lafayette

## Šaltenē

## Nūruodas

* Maria Zilda Bethlem - IMDB

Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Jaurīkla

**Jaurīkla** īr opelė vakarū Žemaitėjuo, Kretingas rajuonė; Akmenuos kairies posės intaks. Prasided Jaurīkla i šiaurės vakarus nug Ragoviškiu. Tek ana ont vakarū par dėrbamus laukus, Žalgėrė medės šiaurėnė rėba. Opėis vaga ėšlīginta. Žemopie teka par Kretingas pėitėnius pakraštius. Ītek i Akmena 30,4 km nug anuos žiuotiū, prī Miegovas ūlīčės.

Prī Jaurīklas opėis stuov Laumalės, Dopoltē, Kluonalē, Kretinga.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Kretingas rajuona opis
Truobesīs

**Truobesīs** ī bikuoks bodīnks, ėšbūdavuojams suoduo (gīvenėmė). Prī truobesiū prīgol ė gīvenami, ė ūkė bodnīkā. Tas ī patė truoba, tepuogė stalds, rejė, daržėnė.
Trūbs

thumb|250px|Senuobėšks pėimėnė trūbs
thumb|250px|Varėnis trūbs

**Trūbs** ī tuokis potams mozėkas instromėnts, katruo ėšgaunams aukštausis garsos. Psprastā daba trūbs būs ėš varė, bet seniau trūbus liuob dėrbs ėr ėš ragū, medė, tuošės. Bėndrā, trūbuom šauktė vairiausi potami mozėkas instromėntā.

Trūbuom liuob gruos par veselė, pintovės, gegožėnės, anūs pūs skerdē, gīvuolius gindami.

Kateguorėjė:Mozėkas instromentā
Tūbā

thumb|235px|Tūbā

**Tūbā** (aba *tūbėnē batā*) ī tuokis apavs, dėrbams ėš soveltuos vilnas (tūba). Tūbā ī žėimėnis apavs, katros avėms par dėdli šalti. Ka nasošlaptom, mažiau devietūs ont tūbu aun nagėnės, kaliuošus a kuoki kėta stuoresni apava. Dėrbīklūs ėšdėrbami tūbā tėisē so gomėnēs padās. Stuors tūba šmuots gerā sauga kuojės nug šaltė ė vilgšmies.

Tūbā paplėta ėš tiorku–muonguolu, vuo nug XIX omžė pradietė avietė vėsuo Rosėjuo.

Kateguorėjė:Apavs
Mingielas ōžouls

thumb|200px|Mingielas ōžouls

**Mingielas ōžouls** ī dėdlē sens ōžouls, katros aug Vėištuovienu kaimė (Nausuodė sen.), Plongės rajuonė, 8 km ont pėitvakariu nug Plongės, šalėmās plėnta &nbsp;**166**&nbsp; Plongė–Viežātē&nbsp;. Ōžouls aug šalėlekie, prī īsokė i suoda, netuol Vėištuovės opalė žiuotiū. Medis aptverts medėnė tuorelė ī, šalėmās stuov medėnis krīžios.

Medis keravuojams valstībės nug 1960 metu.

Senuolis ōžouls šaukiams Mingialas ōžoulo, ba šalėmās anon tebegīven žmuonis pavardė Mingiela. Pėnkės anūm kartas ton medi kieravuoj. Rasietās, ōžoulou būs 600–700 metu. Anon aukštoms 15,7 m ī, apjėmėms – 7,7 m. Vėršūnės neblėkė̄. Rokoun, ka kap krikštėjė žemaitius, tuoki senuobėnē švėnti medē liuob bova ėškėrstė. Tam ōžoulou ėrgė nūkėrta vėršūnė ė vėituo anuos ikielė medėnė kuoplīčielė. Ale ana būktās sopova, vuo ōžouls ėšleida atžalas ė tebežalioun lėgė daba.

Kap rokoun Stasīs Mingėla, „*anam koningā vėršūnė nūrėntė… Vuo mon buočios ėšjėmė anam* *šėrdi… Nu tuo mediou pasidarė geriau… Bergs lonka oždiejė… Peri vuoksoj pelieda…*“.

Kateguorėjė:Dīvnė medē
Kateguorėjė:Plongės rajuons
Tvarka

**Tvarka** (kėtap *rieds, rieda*) ī tuokis bovėms, kap vėsi dāktā ėšsidietė̄ kap prīgol, vėins so kėtom nasimaiša, nasijauka. Prīšingībė tvarkā arda (chaosos) ī. Gomtuo tvarka rēškas par tikslu kuokiū rēškėniū pasikartuojėma – pavīzdžiou, par vėiniuoda Saulės ožtekiejėma ė laiduos čiesa kuožnās metās, par metū laikū parsimainīmus; tepuogė par naėšvėngiamus fėzėkas diesnius, tuokius kap Žemės traukėms.

Žmuonėjuo tvarka gal rēkštė švaroma laikėmasi, apsikoupėma aplė nomus, truobesius, gīvuolius, naleidėma anėm nīktė, žūtė, griūtė, sėrgtė. Platesnė tvarkuos rēkšmie ī sositarėms, kap kas tora vīktė terp žmoniū. Tap tvarka nūstatuoma īr īstatīmās ė papruotēs. Tvarka tūmet būn, kap kuožnos žmuogos elgas tap, kap prījėmtėn ī, kap kėti lauka, ka ons elgtūs. Ka vėsi veizietom tvarkuos, tam rēk ka būtom anuos prīvaizdos – tas ī, kuokė valdė. Nug senuobės tvarkuos prīvaizdā liuob būs karalē, konėgā, katrėi vėiza, ka žmuoguo natarptom apsileidėms, guobšoms, sragībė.

Palē daugeli vieru tvarka parēn ėš Dieva – ons ī tuojė jiega, katra naleid svietou sosijauktė ė pražūtė.

Kateguorėjė:Žmuonėjės rieds
Tūbs

thumb|235px|Tūba šmuotā

**Tūbs** ī tuokis audėnīs, katros palėik tonkē sovielus vilna. Tūbus dėrbont vilnas sāvalkielės sovela i vėina dākta. Ana veliej so tomtīč padėrbtuom adetuom.

Tūbs dėdlē gerā napraleid šaltė ė vilgšmies, tūdie gerā tink žėimėnėm rūbam, keporėm dėrbtė. Ėš tūba dėrb tūbėnius batus. Gėminės, katruos vis dongėnas ėš vėitas i vėita (pvz., monguolā, tiorku tautas), tora nomus panešamus (jortas), ėš vilnu i tūba veltus.

Tūbs ė patsā senuobėškiausis žmuogaus nauduonams audėnīs, žėnuoms jau nug Šomera gadīnės.

Kateguorėjė:Medegas
Tompėnė

thumb|235px|Tompėniu puora

**Tompėnė** ī tuokė pėrštėnė, katra tora tėktās vėina, dėdlė̄ji pėršta, vuo kėtus apjiem krūvuo. Tompėnės tonkiausē būn vėlnuonės ė nešiuoj anas par dėdliausi šalti, ba anuos geriau kieravuoj ronkas nug šaltė nego pėrštoutas pėrštėnės. Pėrštā būdami krūvuo mažiau ėšleida šėlomuos. Tompėnės īpatingā maun vākam, ba anūm pėrštā tēvi, spieriau sošāl.

Da būn tomtīčės tompėnės karštėm poudam nug ognėis nūkeltė.

Kateguorėjė:Apriedā