open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Švedkalnis

thumb|250px| Švedkalnis

**Švedkalnis** aba **Šioraitiu pėliekalnis** ī pėliekalnis Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, Tveru seniūnėjuo, Šioraitiu suoduo. 

Pėliekalnis stuov paskėram kalnė Gelžopė kairiam krontė, plataus slienė kraštė. Šlātā statē, aple 11 m aukštoma.

Pėliekalnis apaugė̄s retuokās medēs ī, katrėi vėituom nūkirsti ī.

300 m i vakarus stuov kėts, Šioraičiu II pėliekalnis (Jakštėinės kalns). Vakarėnė pašlātie, 0,5 ha pluotė ī bovosės suodas vėita.

## Šaltėnē
* Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidykla, Vilnius, 1991 m., p 50.
* Lietuvos TSR kultūros paminklų sąrašas, V., 1973, p.158
* Lietuvos Respublikos istorijos ir kultūros paminklų sąrašas, V.,1993, p.64.
* L. Krzywicki. Zmudz starozītna. Dawni Zmudzini i ich warownie, Warszawa, 1906. P.65,66.
* Valstybės archeologijos komisijos medžiaga. KPC archīvas. F.1. Ap.1. B.123. P.788.
* K. Kėdavičius. Švedkalnis ir Jakštienės kalnas – milžinkapiai // Gimtasai kraštas. 1939. Nr. 1. P.551-552.
* Švedkalnis // Žemaičių žemė. 1941. Nr.28.

## Nūruodas
* Lietovuos pėliekalnē

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Rėitava savėvaldībė
Šioraitiu II pėliekalnis

thumb|250px|Šioraitiu II pėliekalnis

**Šioraičiu II pėliekalnis** (Jakštėinės kalns?) ī pėliekalnis Rėitava savėvaldībie, prī Šioraitiu suodas, Tveru seniūnėjuo.  

Ons stuov 300 m i vakarus nug Švedkalnė, atskėram nug anou kalnė. Šlātā statē ī, 12 m aukštoma. ākštalė apvalė, paėlga. Ont kalna aug medē.

## Šaltėnē
* Romas Batūra. Kur ieškoti XīI a. vidurio „Tviremet“ // Kraštotīra. Vilnius, 1964. p. 116–130.
* Lietuvos kultūros ir gamtos paminklų atlasas. Enciklopedijų leidīkla, Vilnius, 1991 m., p 50.
* L. Krzywicki. Zmudz starozītna. Dawni Zmudzini i ich warownie, Warszawa, 1906. P.65,66.

## Nūruodas
* Lietovuos pėliekalnē

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Rėitava savėvaldībė
Aitra

**Aitra** ī opės Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie tepuogė Šėlalės rajuonė. Itek ana i Jūra ėš kairė šmuota, 133,8 km nug Jūras žiuotiu.

Aitra prasided kor tās šalėp Tveru, ale katruo vėituo tikslē anuos ėštakas ī, pasakīt nie galėm, ba Aitra šaukiama tuokio vardo ī nū tuos vėitas, katruo sotek Aitralė ė Laukė. Vuo dalės Aitralės ondens nūbieg i Mėnėjės intaka Pala. Tek Aitra ont pėitvakariu. 60 % Aitras basēna ožjėm pelkieta medė.

Intakā:
* kairė̄jė – Laukė, Gervė, Muomīs, Īmiežė.
Opalė vards kėlė̄s nug žuodė „aitros“, kas senuobie mosietās rēšk „smarkoms, ūmoms“.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Aitralė

**Aitralė** ī tuokė opalė Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, i rinki nug Tveru. Ta ī vėina ėš Aitra (Jūras basēns) sodarontiu opiu (aba Aitras kairīsis intaks). Prasided Aitralė Roškė kraštuovaizdė draustėnie, liūnė prī Pribitkas suodas. Tek šaltėniouta ė kūlinga vaga par Luopaitiu švėntvėite, ėr ėš rītū sop Luopaitiu pėliekalni. Paskom Aitralė sraunė vaga tek ont pėitū, pėitvakariu, paskom par Tveru pėitėni šmuota. Tou vėitou tūliaus ont vakarū nūbieg Pėlsopis, katros ī Palas intaks (Mėnėjės basēns), vuo patė Aitralė sok ont pėitū pakuol sobieg so Laukė ė palėik kap Aitra.

Tora Aitralė šmuota bavardiu intaku.

Luopaitiu švėntavėitie Aitralė tek par kūlīnus.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Parškalnis

thumb|250px|Parškalnis (Pėlėis kalns)

**Parškalnis** ī vėins patiū garsiausiu ė dėdlingiausiu Žemaitėjės pėliekalniu. Ons stuov Šėlalės rajuonė, prī Borbiškiu suodas, Varniu regėjuonėniam parkė, prī šiaurės vakarėniu Paršežerė krontū.

Parškalnis sosided ėš 2 aba 3 kalnū.
kairėje|miniatiūra|240x240px|Pėlėis kalns ėš pėitrītiu
Pradiuo stuov **Pėlėis kalns**, katros ī 15–20 m aukštoma ėš pėitū ė šiaurės sopams pelkīniu, vuo šiaurės vakarūs ī žemesnė aukštoma. Anamė arkeoluogā rada kūlėniu kėrvaitiu, vairiū metalėniu rakondu.

kairėje|miniatiūra|240x240px|Paršpėlė kalns nug Pėlėis kalna
I pėitrītius nug Pėlėis kalna, ož Melnīčės opiesma ė prūda stuov **Paršpėlė kalns**. Tas ī žems kalns, ėš vėsū posiu apsopts liūnu. Anamė rasta kūlėnė glodė, žėistū poudu šokiu, apdegosė muolė tinka gabalū. 

Da ož 400 m ont vakarū stūksa aukštausis apīlinkiu kalns **Sargakalnis**. 

Ož 600 m i šiaurės rītus nug pėliekalnė ī V–XI o. senkapē, vuo da tūliaus, terp Pašežerė ė Loksta ežerū Sėitovas kūlėgrinda ī.

## Istuorėjė
XIV o. krīžėninku keliū aprašīmūs (1385–1395 m.) mėnavuojama ī, ka Medėninku žemie stuoviejė tuokė pėlės *Parsepil*.
Tepuogė tenās mėnavuo ė Sėitovas kūlėgrinda.

## Nūruodas
* Lietovuos pėliekalniu atlasos
* Borbiškiu pėliekalnis

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Vaidatuonē

**Vaidatuonēs** šaukiamas šėtas suodas:
* Kiedainiu rajuonė;
* Kelmės rajuonė;
* Raseiniu rajuonė;
* Šėlalės rajuonė;
* Tauragės rajuonė.
Liūbīstra

miniatiūra|250x250px|Liūbīstra

**Liūbīstra** aba ***liūbīsta*** (lot. *Levisticum officinale*) ī tuokis žuolīns, prigolons muokslėškā salėirėniu augalū (*Apiaceae*) šeimā.

Liūbīstra kėlėma ėš Vakarū Azėjės ī. Augėnama bavēk cieluo Euruopuo, Kaukazė, bovosiuo TSRS, Šiaurės Amerėkuo. Lietovuo nug sena anou žmuonis augėn šalėp nomū.

Liūbīstra daugiametis, 100–140 cm aukštoma žuolīns ī. Ans tora stuora, šakouta šakni. Stombris statmens, apvalos, tuštavėdoris. Žīdia liūbīstra tuokēs dėdlēs skėitēs, anuos žėidā smolkē, balkšvi ī. Žīdia lėipa-rogpjūti.

Ciels liūbīstras augals tora magītinga kvapa.

Augals ī liekvarstos ė paded varītė mīžala, taisa vėrškėnėma, gīda reumata, puodagra, alsavėma takū lėgas. Ka gīvuoliū napoltom bimbalā, rēk anūs ėštrintė liūbīstruom. Anas tink kiaulėms nu liauku.

Švėiži liūbīstras lapā ė šaknis ēn kap pagards i zopės, mēsuos, žovėis, paukštėinas, daržuoviu, rīžiu jiedius, mėrkalus, saluotas.

Kateguorėjė:Žuolīnā
Gailis

miniatiūra|210x210px|Gailė žėidā
miniatiūra|224x224px|Gailė lapā

**Gailis** aba ***gālis*** (lot. *Rhododendron tomentosum*, sin. *Ledum palustre*) ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol erėkėniu augalū (*Ericaceae*) šeimā.

Tas augals visžalis daugiametis ī, lėg 150 cm ožaugons aukštos krūms. Stombris anou būn mediejons, nug anou aug plaukoutas šakotės. Lapā blizg. Žėidā būn balti, aug kekies. Aug gailē aukštapelkies, torpīnūs, medies (pelkietūs pošīnūs). Žīdia baltā gegožė mienesie.  

Gailis tora nuognē magītinga kvapa, nug katrou jėm svāgtė galva.

Gailis liekvarstos nug galvuos suopiejėma, alsavėma lėgū ī. Tink anūs dietė kor būn drabožē, vėlnās, tūmet kondis anūm najied. Gailiu stėibās dara tomsē rodā.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Garstītis

thumb|250px|Garstītē

**Garstītis** aba ***garstīčė*** (lot. *Sinapis alba*) ī tuokis augals, prigolons krīžmažėidiu augalū šeimā.

Tas vėinmetis žuolėnis augals ī, ožaugons lėg 120 cm aukštoma. Garstītė stiombris būn statmens, šakuots, apaugė̄s šiorkštēs plaukalēs. Lapā skiautieti ī. Žėidā geltuoni, sositelkė̄ kap kekės. Vāsios garstītė ī tuokė brondės, vuo sieklas švėisē geltuonas būn.

Aug šalėp keliū, dīkrūs, augėnams laukūs. Žīdia garstītis par ciela vasara.

ēn ons kap pagards i mēsuos, paukštėinas jiedius. Tepuogė liekvarstos ī – karštus garstītė lapus ded ont nogaras kap būn paršalėms, alsavėma lėgas. 

Kateguorėjė:Žuolīnā
Gegožraibė

miniatiūra|250x250px|Gegožraibė (''Orchis militaris'')

**Gegožraibė** (lot. *Orchis*) ī tuokis nuognē dailos augals, muokslėškā prigolons uorkėdiejėniu augalū (Orchidaceae) šeimā.

Lapā būn stuori, mēsingi. Žėidā dėdli, ruožėnē, pėjuoletėnē, rauduoni, soviejė̄ i kekės. Aug gegožraibės šlapiūs pėivūs, ežerū krontūs, balūs.

Daugoms gegožraibiu retas ė kieravuojamas ī.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Gebenė (augals)

thumb|200px|Gebenė ruopštia ont medė

**Gebenė** (lot. *Hedera helix*) ī tuokė vėjuoklė, katra tora somediejosi stombri.

Tas augals žalioun cielus metus, anou stombris ēn palē žemė, lėp i medius ė ont anūm vėniuojas. Lapā stuori, tomsē žali, blizg. Žėidā gebenės aug tuokiūs skietiūs. Ved ougas so 2-3 siekluom.

Gebenė žīgia nug siejės lėgė spalė. Aug ūksmietuos, tomsiuos lapoutiu medies, medēs apaugosiūs šlātūs. Lietovuo tas ī rets ė kieravuojams augals.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Gauris

thumb|200px|Gauris

**Gauris**, kėtap da ***gaurīs, gaurios, gauruožos*** (lot. *Spergula arvensis*) ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol gvazdėkėniu augalū (*Carīophīllaceae*) šeimā. Kėlėma ėš Vakarū Euruopas ī.

Tas augals vėinmetis, 10–50 cm aukštoma, daugiastombris, šakuots, briaunuots ī. Anou šaknis sėik 20–50 cm gėloma. Stombris statmens, nuognē šakuots, limpons. Lapā būn siauri, ale stuori, bakuotē.

Žīdia gauris ciela vasara. Žiėids žīdia naėlgā – tėktās vėina pupėitė.  

Augals ėšbarsta daug sieklu; anas dėrvuo palėik daigės lėg 20 metu.

Aug gauris laukūs, daržūs, dėrvonūs, pakelies, medies, nūardītūs šlātūs.

Tas ī ikīrė laukū ė daržū piktžuolė. Kor gaurē aug, ten šalta, rūgštė žemė ī. Ons tonkē isisok i lėnus. Gaurē bjaurėn karviu pėina – līgu dūmās atsidoud.

## Nūruodas
* Spergula arvensis – Plants for a Future (onglu k.)
* Spergula arvensis – Nature Gate (onglu k.)
* Spergula arvensis – Wilde planten in Nederland en België (uolandu k.)

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Gervougė

thumb|200px|Gervougės

**Gervougė** (lot. *Rubus caesius*) ī tuokis ougu krūms, muokslėškā prigolons erškietėniu augalū (Rosaceae) šeimā.

Gervougės stombrē būn statmeni aba šliaužontis, ėšaug lėg 3 m aukštoma, so dīglēs. Lapā sosided ėš trėjū lapaliu, stombē dontīti. Žėidā balti ī. Ved tomsē mielinas rūgštuokas ougas. Gervougės ėšsirpst šėinapjūtie.

Aug anas pamedies, medies, doubūs, pakelies. 

Ougas ī gardės ė tink jiedėmou, ougėinėm. Tepuogė gervougės lapā ė vāsē ī liekvarstos. Anas tora daug karuotėna, vėtamėna C, B gripės vėtamėnu. Gerėn virškėnėma, liuosoun vėdorius, ramėn nervus, skatėn prakātavėma. Gervougiu kuompresus ded ont pūliounontiu žāzdū.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Ougas
Rėmašē

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 42 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Sa Porasas sala

thumb|right|200px|Sa Porasas sala

**Sa Porasas sala** (*Isla de sa Porrassa*) ī Baleru salīna sala, prėgol Ėspanėjā. Ta īr nagīvenama sala. Platiausiuo vėituo īr 400 metru platoma. Aukštiausė saluos vėita īr 36 vėrš jūras līgė.

## Istuorėjė

2015 m. saluo gaistra pakielė pāuglē ėš Škuotėjės.

Kateguorėjė:salas
UAZ-452

miniatiūra|250x250px|UAZ-452
**UAZ-452** aba ***UAZ-3741*** tas ī nedėdlis autobosioks žmuoniem aba naštā vežtė. Ons nug 1965 m. gamėnams Uljanuovska autuomuobėliu gamīkluo (UAZ). TSRS ta liuob būtė nuognē tonkē nauduonama kap grētuojė pagelba, sanėtarėnė, karėnė mašėna. Diel tuo, ka tor 4 varuomus ratus, tink važioutė sonkē pravažiounamās kelēs.

Kateguorėjė:Automuobėlē
Pokémon Go

thumb|right|Pokémon luoguotėps

**Pokémon Go** ī namuokams, ėšpliestuos tikruovės žaidėms, ėšlēsts 2016 m. lėipas 6 d. Luošiejē, nauduodami muobėlaus tėlėpuona GPS ė kameras fonkcėjės tora sorastė ė pagautė „Pokémon“ serėjės vēkiejus.

Kateguorėjė:Kuompioterėnē žaidėmā
Grėks

thumb|200px|Grėkā

**Grėks** (lot. *Fagopīrum esculentum*) ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol rūgtėniu augalū (*Polīgonaceae*) šeimā.

Stombs grėka statmens, soltings ī. Lapā kap šėrdės, blizgontis. Žėidā smolkūs ī, balti aba geltuoni, sogolė̄ i kekės. 

Grėka grūdā (kroupas) ī dėdlē skalsos ė svēks jiedis. Ėš grėku tonkiausē žmuonis taisa grėku kuošė. Grėka lapā, žėidā liekvarstos ī. Šiaudā ēn kap šierals gīvuoliam. Grėka žėidūs dėdlē daug nektara ī, katra renk bėtis.

Svietė daugiausē grėku ėšaugėn Rosėjė, Kėnėjė ėr Okraėna.

Žuodis „grėks“ ī kėlėma nug žuodė „grāks“, „Grākėjė“.


File:Fagopyrum esculentum1.jpg|Grėkė žėids
File:메밀 군락 3.JPG|Grėkiu lauks
File:Fagopyrum esculentum seed 001.jpg|Sieklas
File:Fagopyrum гречка.jpg|Grėku kroupas
File:Гречневая каша.jpg|Grėku kuošė


Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Švėnta Juonė žuolie

thumb|200px|Švėnta Juonė žuolie

**Švėnta Juonė žuolie**, kėtap da ***Švėntū Juoniū žuolie, Marėjės žuolie, juonžuolė, juonažuolė*** (lot. *Hypericum perforatum*) ī tuokis žuolīns, dėdlis liekvarstos.

Švėnta Juonė žuolie daugiametis augals īr, ožaug ons lėg metra aukštoma. Stombris statmens būn, vėršou šakuots; lapā prīšėnē, paėlgi, lėgēs kraštās. Švėnta Juonė žuolės žėidā būn geltuoni, aug krūvuo šloutelies. Žīdia ciela vasara.

Tasā žuolīns aug pėivūs, sausuos retuos medies, kalnū šlātūs, pagriuoviūs. Anam patink sausas ė saulietas vėitas. 

Švėnta Juonė žuolie ī liekvarstos nug vėrškėnėma lėgū, alsavėma sonkomu, mažėn kraugīsliu pralaidoma, tink nug ėnkstu oždegėma, akmenū, mažėn nerimavėma. Tepuogė tink žāzduom, suopontē bornā skalautė.

Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Jazmėns

thumb|250px|Jazmėnā

**Jazmėns** (luot. *Philadelphus*) ī tuokis krūms aba nedėdlis medielis, muokslėškā prigolons huortenzėjėniu augalū (*Hīdrangeaceae*) šeimā.

Anou aukštoms būn lėg 5 m. Lapā paėlgi (kiaušė skvarmas). Žėidā balti aba gelsvi būn, sosikruovė̄ i kekės, nuognē gardē kvepa. Aug vairiuo dėrvuo, nabėjė dolkiu, ožteršta uora. Žmuonis jazmėnus augėn šalėp nomū, parkūs, suodnūs. Jazmėna žėidus lonka bėtis.

Kateguorėjė:Medē
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Sietėnis

thumb|250px|Sietėnē

**Sietėnis** aba ***sietėnīs*** (luot. *Brassica napobrassica*, sin. *Brassica napus* var. *napobrassica*) ī tuokis krīžmažėidiu augalū (*Brassicaceae*) šeimā prigolons darža augals.

Tas dvėmetis augals ī. Pėrmās metās sietėnis augėn sava šakni, katra tinka kap jiedis (daržuovė ī)]]. Jēb anou nanokasi, ta ontrās metās ons ėšlaida stombrius so geltuonās žėidās, vuo paskom tuokiūs brondīs sobrondėn sieklas. Sietėniou geriausē tink derlingas prīmuolė dėrvas, tepuogė dėrvas, katrūs pernā auga žėimkentē, popas, žėrnē, rapsā. Sietėni dėiga gegoži.

Nokastus sietėnius kraun i rūsius, skladus. Anūs jied so bolbienė, salduoki ī. Lapā tink gīvuoliam šertė. Dėigėms bolbiu, sietėniu stiprėn žemė maitėnontiuom dalalėm, nūmažėn karšti ė viedėn.

Kateguorėjė:Daržuovės
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Jodrė

thumb|200px|Jodrė

**Jodrė**, kėtap da ***jodra, jodrės*** (dgs.) () ī tuokis žėidėnis augals, katros muokslėškā prigol krīžmažėidiu augalū šeimā. Aug jodrės daugomuo Euruopuo ė Vėdorė Azėjuo.

Tasā augals nug sena bova augėnams aliejou taisītė, jodriu aliejos ī nuognē gardos. Ton alieju liuob degintė liktarnūs, tink ons ė kap degalā mašėnuom. Ale tepuogė jodrė ī lėnū pėktžuolė. So jodriems nekuokėi būn siemenis. Anas patiū lėnū nasotrauk, ale tėktās siemenis sogadin.

Jodrė vėinmetis augals ī, katros ožaug 30–120 cm dėdoma, tora šakuota, kėita stombri. Žėidā būn blīškē geltuoni.

Jodrės žmuonis nauduoj kap liekvarsta. Jodroms vāku ėšgōstius smėlka.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Ondris Dombis

**Ondris Dombis** (gėmė̄s 1958 m. spalė 4 d. ī Latvėjės autuolėnktīnėninks, mašėnu ėnžėnierios, katros kora ėr ėšdėrb mašėnas lenktīnėms. Dabartėnio čiesio truopnē ė nuognē dėrb so lenguom, ale dėdlē magtīngoma alektrėnėm mašėnuom.

Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Maris Saukans

**Maris Saukans** (gėmė̄s 1969 m. vasarė 2 d.) ī Latvėjės mašėnu spuorta spuortėninks. Ons, sīkiom so Andriom Dambiom, liuob dalīvautė Dakara mašėnu ralie. Maris Saukans prisided ė prī teknėnė mašėnu kūrėma ėr ėšdėrbėma.

Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Nerėjos Nomavėčios

**Nerėjos Nomavėčios** (gėmė̄s 1967 m. gegožė 12 d.) ī Lietovuos verslėninks, investoutuos ė svarbiausis bėndruovės „Vilniaus Prekība“ akcėninks. 2016 m. ons bova baguotiausis Lietovuos žmuogos. gīven Jongtėnie Karalīstie. Žanuots nug 2015 m. so Kaetana Leontjeva.

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Vlads Jorgotis

**Vlads Jorgotis** – bovė̄s Lietovuos akuonomėsts, konėgs ė pruopesuorios, pėrms Lietovuos banka valdības pėrmėninks. Neuofėcēlē vadėnams lita tievo.

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Lietovuos naprigolnoma akts

**Lietovuos naprigolnoma akts** ī 1918 m. vasarė 16 d. Lietovuos tarības pasirašīts akts, katros skelba aple Lietovuos liousoma atkūrėma.

## Signatarā
Vasarė 16-as akta teksta parašė Juons Vėlēšis, Petros Klėms, Mīkuols Biržėška, Stepuons Kairīs, vuo pasirašė 20 tarības nariū:

* Saliamuons Banaitis
* Juons Basanavėčė
* Mīkuols Biržėška
* Kazėmiers Bėzauskis
* Prons Duovīdaitis
* Stepuons Kairīs
* Petros Klėms
* Duonats Malėnauskis
* Vlads Mėruons
* Stanėsluovs Narotavėčė
* Alpuonsos Petrolis
* Ontans Smetuona
* Juons Smėlgevėčios
* Jostėns Staugaitis
* Aleksandros Stulginskis
* Jorgis Šaulīs
* Kazėmiers Stepuons Šaulīs
* Juokūbs Šerns
* Juons Vailuokaitis
* Juons Vėlēšis

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Juons Basanavėčios

**Juons Basanavėčios** ( g. 1851 m. lapkristė 23 d., Uožkabaliūs, Bartnėnku valstios, Vėlkavėške apskrėtis – m. 1927 m. vasarė 16 d., Vėlniou. Palādouts Rasu kapėnies.) - Lietovuos vėsoumanėnis vēkies, puolėtėks, daktars, Lietovuos naprėklasuomībės akta sėgnatars.

Palē ėšsėmuokslėnėma Basanavėčios bova daktars. Dėdlė šmuota gīvenėma dėrba dakataro Bolgarėjuo. 

Kateguorėjė:Lietovuos naprėklasuomībės akta sėgnatarā
Joudšaknė

thumb|200px|Joudšaknės ougas
thumb|230px|Žėidā
**Joudšaknė** aba ***kiaulougė*** (lot. *Actaea spicata*) ī tuokis augals, muokslėškā prigolons viedrīnėniu augalū (*Ranunculaceae*) šeimā. Savāmėškā ons aug Euruopuo, Kaukazė, Vakarū Sėbėrė, aug ons ė Lietovuo.

Tink joudšaknē lapoutiu ė mišrės medės, paonksmis, retiau krūmā. Miegst ūksmė, poveningas, narūgštes, dėrvas.

Augals daugiametis ī, 30–70 cm aukštoma. Šaknis siekia ēn lėg 50 cm gėloma. Stombris stamontros, šakuots. Lapā kvapantis, labā dėdli, 20–30 cm ėlgoma.

Žėidā aug krūvuo kekies, balti aba geltuonuoki.

Žīdia joudšaknė bėrželė mienesi. Nug lėipas lėg siejės nuokėn joudas, soltingas, blizgontės ougas. 

Ciela joudšaknė, vuo īpatingā ougas truzīna ī. Augals ī liekvarstos, ė nauduonams gīdont ėšsigondėma. So anou daža joudā aba rauduonā.

## Lėteratūra
* Vasarą žydintys augalai, Ramunėlė Jankevičienė, Vilnius, Mokslas, 1987, 50 p.
* Enciklopedinė miško knyga, Gediminas Isokas, Vilnius, Mintis, 2001, 273–274 p. ISBN 5-417-00831-1

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Karklavėjė

miniatiūra|250x250px|Žėidā
**Karklavėjė** (lot. *Solanum dulcamara*) ī tuokis augals, muokslėškā prigolons bolbėniu augalū (*Solanaceae*) šeimā.

Tas daugiametis augals ī. Anou aukštoms 50-150 cm ī. Stombris kīlons, apatėnė dalės somediejosė. Lapā kiaušė skvarmas, so līgė vėršūnė. Žėidā fėluoletėnē, ėšruod kap bolbės žėidā, aug kekies pu 6-20. Žīdia bėrželė – siejės mienėsēs. Nuokėn karklavėjė rīškē rauduonas ougas, katras tročīzna ī.

Aug tasā augals šlapiuos medies ė krūmūs, ežerū, opiu krontūs, griuoviūs, prūdūs.

Ana nauduon kap liekvarsta nug kuosolė.
kairėje|miniatiūra|200x200px|Ougas

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kanapis

thumb|200px|Kanapis

**Kanapis** aba ***kanapė*** (lot. *Cannabis*) ī tuokėsā žėidėnis augals, katros prigol prī kanapėniu augalū (*Cannabaceae*) šeimuos. Tas ī vėins ėš seniausiu kultūrėniu augalū. Kanapis ī kėlė̄s nug Vėdorėnės Azėjės. Būn laukėnis kanapis, katros aug pakelies, šiokšlīnūs, patuoriūs, ė namėnis kanapis.

Augals dėdlis, aple 1,8 m augštoma, ale gal ožaugtė ė lėg 3,8 m. Lapā dėdli, karpīti, aug vėiniuodā nug stombrė. Aug kanapis spierē, nasibėjė kenkieju, pėktžuoliu.

thumb|180px|Kanapiu pjuovėms

Kanapis Lietovuo augėnama ī daugiau kap 5000 metu, ba anuos sieklu ė virviu rasta da Švėntuosės arkeoluogėnie gīvenvėitie.

Sieklas jiedis ī, anūs gausoms baltīmū ėr amėnarūgštiū ī, tūdie ėš kanapė sieklu dėrb alieju, ded i douna, alu, taisa šierala gīvuoliams (īpatingā Žemaitėjuo).

thumb|left|200px|Kanapė sieklas

Kanapė plaušos nuognē kėits īr, ė nabėjė ondens. Nug senuobės gadīnės ėš kanapiu liuob vītė virvės, dėrbtė laivu borės, apriedus. Tėktās XX o. vėdorie kanapiu ploušta pamainė lėnā ė dėrbtėnē audėnē. Tepuogė ėš kanapė plauša nug sena liuob dėrbtė puopīriu.

Kanapē daba retā augėnami prī nomū ī, ba ėš anūm tepuogė dėrbams draudiams narkuotėks marėhuana.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Petros Porošenka

[thumb|right|200px|Petro Porošenko [2014 m.]]

**Petro Porošenko** (g. 1965 m. siejės 26 d.) īr pėnkts Okrainas prezidėnts. Okraina valda nug 2014 m. bėrželė 7 d. ligė 2019 m. Īr žanuots ė tor 4 vākos. Krūvuo īr ė magtīngs verslėninks, tor šmuota čėkuolada ė cokierku dėrbīklu.

Kateguorėjė:Okrainas prezidėntā
Viktors Janukovīčios

[thumb|right|200px|Viktors Janukovīčios [2010]]

**Viktors Janukovīčios** (, g. 1950 m. lėipas 9 d.) īr ketvėrts Okrainas prezidėnts. Okraina valdė nug 2010 m. vasarė 25 ligė 2015 m. vasarė 22 d. Onkstiau bova Okrainas 9-s ė 12-s Okrainas ministros pėrmėninks.

Kateguorėjė:Okrainas prezidėntā
Kateguorėjė:Okrainas ministrā pėrmėninkā
Viktors Juščenka

[thumb|right|200px|Viktors Juščenko [2008 m.]]

**Viktors Juščenka** ( g. 1954 m. vasarė 23 d.) īr trets Okrainas prezidėnts. Valdė Okraina nug 2005 m. sausė 23 d. ligė 2010 m. vasarė 25 d. 

Kateguorėjė:Okrainas prezidėntā
Kalendros

thumb|200px|Kalendrā

**Kalendros** (lot. *Coriandrum sativum*) ī tuokis žuolīns, muokslėškā prigolons salėirėniu augalū (*Apiaceae*) šeimā.

Tas augals vėinmetis ī, statmens, aple 20-60 cm aukštoma. Anou vāsiūs īr eterėniu alėju, katrūs žmuonis nauduon taisont jiedi, dėrbant liekvarstus, kvepalus. Žīdia kalendros bėrželė–lėipas mienėsēs.

Lietovuo tonkē augėnams žuolėninkūs.

thumb|left|220px|Kalendra sieklas

Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Papartis

thumb|250px|Papartīns

**Papartis** aba ***papartīs*** (lot. *Pteridophyta*, *Polypodiophyta*) ī tuokis savuotėškos augals, katros muokslėškā prigol prī spuorėniu ėndoutiu ė palėik atskėro skīriom augalū karalīstie.

Tas ī daugiametis, par vasara žaliounons žuolėnis augals, so miesinga šaknėm, katra kuožnās metās ėšlaid stamontu stombri ė koukšta lapu (aba vėina dėdli lapa). Lapu apatiuo palėik tuokės braškotės, katrūs gamėnas spuoras. Anas ī tuokės baisē mizernas papartė sieklalės. Kap būn šėlta ė vilgšmo, tas spuoras jėm dīgtė ėr ėšaugėn tuokius pūlāškius. Pū žėimuos ėš tūm pūlaiškiu praded augtė naus papartis. Aug papartē nuognē spierē.  

Papartem patink ūksmietas, vilgšmės vėitas, tūdie anėi daugomuo aug driegnuos medies, paopiūs, paežeriūs, īpatingā tonkē prī medės šalteniu, opiekšliu, šolniū. Tonkē anėi aug krūvuo ė palėik cielus papartīnus.

thumb|left|230px|Papartis prī šolnė

Sausi papartē tink krākou, anūm šaknis gera kap liekvarsts nug gomba, pėlva suopiejėma, kėrmėnū, kraujou valītė.

Gerā žėnuoms vierėjėms ī, ka papartis būktās žīdia par Šv. Juonė naktė, ė ka radė̄s anou žėida būs nuognē čiestlībs. Prauda tuokė ī, ka papartis juokė žėida netoria, vuo sakīms „papartė žėids“ rēšk „čiestės radėms“. Senuobie tas galiejė butė kuokės tā īšvėntėnėma apēgas, katrūs nauduots ė papartis.

Kateguorėjė:Augalā
Klausmīlē

**** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Sendvare seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 m. gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Žirnmedis

thumb|200px|Žirnmedė šaka

**Žirnmedis** (lot. *Caragana*) ī tuokis krūms, muokslėškā prigolons popėniu augalū (*Fabaceae*) šeimā.

Tasā krūms žalioun par vasara. Anou lapā gola puoruom kap plonksnas. Žėidā geltuoni, aug pu vėina aba kekėm. Žīdia bėrželi ė lėipa. Brondis rėtėniškas, so daug sieklu. Sonuokosės brondis staigē atsidara ė sosisok.

Žirnmediou tink sausas, saulietas vėitas. Ėš tūm krūmu tonkē siej tuoras.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Lilongvė

**Lilongvė** ī miests Malavie, anou suostėnė. 2015 m. anam gīvena 1 077 116 žmuoniu. Miestė dėrb dėdlis šmuots valstībės tarnautuoju. Par miesta tek Lilongvės opės.

Kateguorėjė:suostėnės
Egėdėjos Eleksandravėčė

**Eleksandravėčė Egėdėjos** (, g. 1956 m. lapkristė 21 d. Telšiūs)  y žemaitiu kėlėma, Lietovuos istuorėks, habėlėtouts muokslu daktars. 1975–1979 m. Vėlniaus onėversitetė stodėjava istuorėjė, 1983–1986 m. Lietovuos istuorėjės instėtota aspėrants. 

## Bėbliuograpėjė

* *Kultūrinis sąjūdis Lietuvoje 1831–1863 m.: Organizaciniai kultūros ugdymo aspektai*, Vilnius: Mokslas, 1989.
* *Blaivybė Lietuvoje XIX amžiuje* (Lietuvių atgimimo istorijos studijos, t. 2), Vilnius: Žaltvykslė, 1990.
* *Prieš aušrą: jaunieji Simono Daukanto bičiuliai*, Vilnius: Žaltvykslė, 1991.
* *XIX amžiaus profiliai*: studijos ir straipsniai, Vilnius: Lietuvos rašytojų sąjungos leidykla, 1993.
* *Lietuvos atgimimo kultūra. XIX amžiaus vidurys*, Vilnius: baltos lankos, 1994.
* *Carų valdžioje: Lietuva XIX amžiuje*, Vilnius: baltos lankos, 1996. (bendraautoris A. Kulakauskas)
* *Žemaitijos istorija*/ E. Aleksandravičius ir kt.; sudarytojas A. Nikžentaitis, Vilnius: REGNUM fondas, 1997.
* *Praeitis, istorija ir istorikai*, Vilnius: Vaga, 2000.
* *Nuo amžių slenksčio: naujausia Lietuvos XIX amžiaus istoriografija*, atspaudas iš „Darbų ir dienų“, t. 28, Kaunas: VDU leidykla, 2001. (bendraautoris A. Kulakauskas)
* *Kas iškirto varnui akį: politikos ir visuomenės kritikos etiudai*, Vilnius: Versus aureus, 2004.
* *Giesmininko kelias*, Vilnius: Versus aureus, 2003.
* *Išblukęs žodynas*, Vilnius: Versus aureus, 2010
* *Pokalbiai lietuvių pasaulio pakraštyje: BRAZILIJA*; sud. E. Aleksandravičius ir kt., Versus aureus, 2013 
* *Karklo diegas. Lietuvių pasaulio istorija*, Versus aureus, 2013
* *Prieš aušrą*, Versus aureus, 2015.

Aleksandravičius
Skombalielē

thumb|200px|Skombalielē

**Skombalielē** () ī tuokis augals, muokslėškā prigolons trauklapėniu augalū (*Plantaginaceae*) šeimā.

Tas daugiametis augals īr, anou stombris statmens īr, aukšts, apatėnie posie somediejė̄s. Lapā ėštėsėnē, aug pražongē. Žėidā ėšruod kap skombalielē, sogolė̄ i kekė.

Aug švėisiuos medies, kirtėmūs, pruogomūs. Tas ī liekvarstos nug šėrdėis lėgū, ale tepuogė trocīzna ī.

Skombalielius augėn šalėp nomū kap kvietkas.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Gladėjuolė

thumb|200px|Gladėjuolės

**Gladėjuolė** () ī tuokis vilkdalgėniu augalū (*Iridaceae*) šeimuos augals, kvietka.

Tas daugiametis augals ī, tora gombus kap cėbolė. Stėibs nie šakuots, vuo lapā ėšruod kap kards. Žėidā paprastā būn rauduoni aba ruožėnē.

Lietovuo gladėjuolės retā aug šlapiuos medies, pėivūs, vuo tonkiausē augėnamas prī nomū.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Kvīns

thumb|240px|Žīdia kvīnā

**Kvīns** aba **kvīnā** () ī tuokis žuolīns, katros muokslėškā prigol salėirėniu augalū (*Apiaceae*) šeimā.

Augals 30-100 cm augoma ī, dvėmetis aba daugiametis. Šaknės paėlga ī. Lapā 2-3 sīkius plonksniškā soskaldīti. Žėidā mizerni, sogolė̄ i tuokius skietius. Žīdia nug gegožė lėg lėipas. Kap nožīdia, kvīns sonuokėn tuokės ėšėlgas, rodas, gardē kvepantės sieklas.

Kvīnā aug mediu pruogomūs, šalėp griuoviū, ont ežiu.

Kvīnā ī nug sena žėnuoms jiedė pagards. Anū ded kap kep jouda douna, bondielius, ded i sūri. Kvīnus žmuonis gera kap suop pėlvs, būn bluogs virškėnėms, traida. Kvīnėnė ė šep gardos gierals ī. Ėš kvīnėniu stagarū dėrb šluotalės.

kairėje|miniatiūra|200x200px|Kvīnā

Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kėitis

thumb|200px|Kėitis palaukie

**Kėitis** kėtap ***dėdlė̄jis kėitelis, aukštajis kėitis, kėitžuolė*** () ī tuokis astrėniu augalū (*Asteraceae*) šeimā prigolons augals. Onsā aug Euruopuo, Vakarū ė Vėdorė Azėjuo, Šiaurės Afrėkuo, ožvēsts Šiaurės Amerėkuo.

Tasā augals daugiametis ī, 0,5-2 m augoma. Stombris šakuots ė lapuots par vėsa ėlgi, tomsē rods aba vėjuoletėnis. Lapā minkšti, 2-3 sīkius skaldīti, 5-20 cm ėlgoma, tomsē žali, apatiuo plaukouti. Žėidā kėitė būn smulkūs, gausūs, naėšruodni, sogolė̄ i tuokės šloutalės. Žīdia kėitē nug lėipas lėg siejės. Sieklas nuokėn vasaras pabonguo ė rodeni.

Kėitis aug bavēk vėsor – šalėp keliū, aplēstūs laukūs, dīkrūs, ganīklūs, patuoriūs, ont ežerū, prūdu, opaliu krontū. Aug daržūs ė laukūs kap pėktžolė.

Kėitis smarkē kvepa, tūdie anou lapus žmonis sīkēs ded kap jiedė pagarda, ont anou sausėn grībus. Kėitius barsta, ka atbaidītom koisius, blosas. Ėš anou taisa liekvarstus nug virškėnėma lėgū, škropola. Ėš kėitė dėrb šluotalės pečiou šloutė.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Žuolīnā
Katpiedis

thumb|250px|Katpiedielē žīdia

**Katpiedis**, kėtap da ***katpiedė, katpiedielē*** (lot. *Antennaria dioica*) tas ī tuokis dailīžėidiu šeimuos (*Asteraceae*) augalioks.

Ons daugiametis ī, 7-20 cm augoma, dvėnomis. Katpiedė šaknis ī laibas, lėg 20 cm ėlgoma. Stombrē paskėri aba anūm šmuots ī, anėi būn statmeni, bašakē, apaugė̄ pūkelēs. Žīdia smolkēs rožavās žėidokās, gegožė-bėrželė mienėsēs.

Katpiedē aug sausūs pėivūs, pamedies, šlātūs, ont kalnū, sausuos medies.

Tasā augals ēn kap liekvarstos, tink i sausus bukietus.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Gaidougė

thumb|230px|Gaidougės

**Gaidougė**, kėtap ***gaidkuojė, katougė*** () ī tuokis i avietė panašos augals, muokslėškā prigolons eršketėniu augalū šeimā.

Gaidougės lapā būn trėlīpē vuo žėidā balti. Vaisē ī tuokės rauduonas, rūgštės ougas, katras aug krūvuo pu tris.

Aug gaidougės medies, krūmūs, doubiū šlātūs.

thumb|left|230px|Gaidougės kēsos

Ougas jied žalės aba taisa ėš anūm ougīnė. Gaidougies ī gausoms vėtamėna C, anas liekvarstos nug paršalėma, puodagras, sānariū suopolė, mažkraujīstės ī.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Ougas
Grūšlapė

thumb|200px|Grūšlapė

**Grūšlapė** () ī tuokis medės augalioks, žuolie.

Aug grūšlapė smalkuo medies. Būn so lapās aba ba. Katras grūšlapės būn ba lapu, tas solpa jiedė medegas ėš grību (parazėtā ī). Žėidā balti aba rūžavi, soiejė̄ i žėidīnus.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kraustaba

thumb|200px|Kraustabas

**Kraustaba** () ī tuokis eršketėniu augalū šeimuos (*Rosaceae*) augals.

Žīdia par vėsa vasara tomsē rauduonās žėidās. Aug kraustabas apīšlapiūs ė šlapiūs pėivūs.

Tas augals liekvarstos ī: so anūm stabda kraujė sroviejėma, gīda žarnū lėgas. Lapā tink jiedėmou.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kiaulougė

thumb|200px|Kiaulougės kēsos so prisėrposėm ougom

**Kiaulougė** aba ***šonougė*** () tas ī tuokis augals, muokslėškā prigolons bolbėniu augalū (*Solanaceae*) šeimā.

Aug daržūs, patuoriūs, pakelies, šiokšlīnūs, opiu krontūs. Kiaulougē tink muolė dėrvas, šėltas, atvėras vėitas, naparneš ėlgū sausmetiu.

Augals vėinmetis ī, lėg 70 cm augoma, smėrda. Stombris statmens, šakuots. Lapā 2,5-7 cm ėlgoma, 2-4,5 cm platoma, apaugė̄ plaukalēs.

Žėidā balti, ėšruod kap bolbės, ale mažesni, žīdia nug lėipas lėg spalė. Ved žėrnė dėdloma ougas, katras pradiuo būn žalės, vuo paskom pajuodoun.

Ciels kiaulougės kēsos trocīzna ī, ale ougas kap prisėrpst, tap jau tink jiestė. Ėš anūm taisa ougėinės, ded i pīragus. Ī liekvarstos nug drogė, karštė, vara mīžala. Tink dažīmou jouda spalva.

## Nūruodas
* Juodoji kiauliauogė. 18x18px Mažeikių krašto enciklopedija. Interaktīvė.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Ougas
Krūmsarga

thumb|200px|Krūmsarga

**Krūmsarga** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol gvazdėkėniu augalū (*Carīophīllaceae*) šeimā.

Aug medies paupēs, krūmūs, pėivus. Žīdia lėipas – rogpjūtė mienėsēs. Nuokėn nedėdlės joudas ougas.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kėmėnā

: *Kėmėnās tepuogė šauka ė bikuokė [[samanas|samana]].*
thumb|240px|Kėmėnā

**Kėmėnā** aba ***baltė̄jė kėmėnā*** () ī tuokis pelkiu augals, samana.

Kėmėnū stombrē gausē šakuoti, vėršou ėš lapu palėik tuokė galvokė. Būn švėisē žaliuos, balkšvuos spalvuos.

thumb|left|200px|Kėmėnuojīns

Kėmėnā aug vėsokiuos pelkies, sogol i tonkės, švėisės, porės vejės. Anėi natora juokiū šaknū, tūdie gera ondėni cielo sava kūno ė gal sosiorbtė 20-30 sīkiu daugiau ondenė nekap patīs svera. Kap kėmėnā sopūn, ėš anūm palėik torpė.

Kėmėnā napelīn, poikē sogera vilgšmė ė kvapa. Nug senuobės žmuonis liuob važioutė i pelkės rautė kėmėnū, vuo paskom anās komšīs truobū sėinuotarpius (terpsėinius). Kėmėnā poikē tink krākou.

Kateguorėjė:Augalā
Šiepruons

thumb|200px|Šiepruonā

**Šiepruons** () ī tuokė kvietka, muokslėškā prigolontė ėrėsėniu augalū (*Iridaceae*) šeimā.

Šiepruons ī kėlėma nug Vėdoržemė jūras krontū ė Artėmūju Rītū.

Pavasarėnē šiepronā žīdia onksti pavasarie, tėk notirpus snėigou. Kėti šiepruonā suodėnami vasara ė žīdia rodenie. Būn vairiū spalvū: geltuoni, melsvi, vėjuoletėnē, balti, margi.

Ėš daržėnė šiepruona (*Crocus sativus*) žėidu vėdorieliu (porku) Rītūs taisa tuoki brongu pagarda, katros tepuogė šaukiams šieprono.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Tommy K Syversbråten

**Tuomis K Sīversruotens** (, g. 1986 m.) ī Nuorvegėjės dailėninks, anuo mens pasėžīm detaliem, ėšdėrbėmu lėgė gala, tonkē mena darbūs nauduo žaislėniu meškieliu tematėka.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Krėins

thumb|240px|Krėinu šaknis
kairėje|miniatiūra|240x240px|Žīdintīs krėinā
**Krėins** () ī tuokis krīžmažėidiu augalū (*Brassicaceae*) šeimuos augals.

Krėinā lapā dėdli, ėšėlgi, ožaugėn stamontru stombri, ont katruo sokraun baltus, smolkius žėidus. Krėina šaknis ėlgas, kresnas, stuoras, mēsingos būn. Anūs gausoms mėneralėniu drosku (kalė, kalcė, magnė, sieras, varė, fuosfuora, ė kt.) ī.

Somaltas krėinu šaknis pagards ī. Ons ēn kap mėrkals prī mēsuos, kiaušiu ė kėtū jiediu. Tora baisē macnu kvapa ė skuoni.

Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Vėlkžėrnis

thumb|250px|Vėlkžėrnis

**Vėlkžėrnis** aba **kolkšnie** () ī tuokis, muokslėškā popėniu augalū (*Fabaceae*) šeimā prigoldoms augals.

Vėlkžėrnis tā žuolėškos augals, daugiametis ī. Anou stombris apaugė̄s plaukelēs. Lapā ėšruod kap plonksnas. Žėidā sogolė̄ i kekės, katras ėšaug lapu pažastīsė. Sieklas nuokėn brondīsė.

Auga medies, ėškartūs, krūmūs, šlātūs.

Ciels vėlkžėrnė augals trocnos ī. So anou sīkēs apsitrocīn gīvuolē, gal ė pasmirtė.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Svėklis

thumb|200px|Augons svėklis
**Svėklis**, cviklis ī tuokė daržuovė, batvėnis (baruoks), platē augėnams daržūs. Ons kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū ī.

Svėklė šaknū gombā apvalūs, tomsē rauduoni ī. Lapkuotē stamontrūs, rīškē rauduoni. Lapā dėdli (5–20&nbsp;cm), mēsingi, žaliuos spalvuos. Svėklis dvėmetis augals ī – jēb anou palėiki par žėima, ta ontrās metās ons ėšleidastombri so smolkēs žėidokās.

Ėš svėkliu žmuonis taisa vairius jiedius: ėš jaunū lapu verd batvėnius, ėš šaknū taisa zopės (svėklīnė, šaltėbarštius), mėšrainės, sonkas, oždara žėimā. Svėklē gerā tink kap rīškē rauduons dažos. Seniau panas sau lūpas liuob dažītė svėklė soltėm.

Geriausē svėklē aug sonkuokūs, povėningūs, gerā ėšartūs dėrvūs. Anūs paprastā siej kap praded žīdietė ėivas.

thumb|left|220px|Svėklē

Kateguorėjė:Daržuovės
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Čilės pesos

**Čilės pesos** (CLP; $) ī uofėcēlos Čilės pėnings, nauduonams nūg 1975 m.

Kateguorėjė:Čilė
Kateguorėjė:Valiota
Batvėnis

thumb|200px|Batvėniu lapā

**Batvėnis**, kėtap ***barkštis, boruoks, baruoks, ronkelis, ronkolis*** () ī tuokė Lietovuo platē augėnama daržuovė.

Tas būn vėinmetis aba dvėmetis, sīkēs ė daugiametis augals. Anou stombrē stamontri ī, 40-100 cm augoma. Šaknės būn stuora, paėlga, mēsinga, nug baltuos lėg tomsē rauduonuos spalvuos. Lapā batvėnė stombi, dėdli ī. Žėidā smolki, soiejė̄ i žėidīnus, žīdia nug lėipas lėg siejės.

Žmuonis daržūs ė laukūs augėn vairiū rūšiu batvėnius, ale tonkiausē: svėklius (rauduonus baruokus), pašarėnius ronkolius, sokrėnius ronkolius.

Batvėniu šaknis ė lapā ī poikos šierals kiaulėm. Žmuonis ėš batvėniu lapu ė šaknū taisa zopės: batvėnius, batvėnīnė (svėklėinė), šaltėbarštius. Tepuogė taisa rūgštuoka batvėniu rasala. Batvėnėinuo (laukė, katram auga batvėnē) gerā aug mėižē.

Kateguorėjė:Daržuovės
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Lelėjė

thumb|200px|Balta lelėjė

**Lelėjė** aba ***lėlėjė*** () ī lelėjėniu augalū (*Liliaceae*) šeimā, vėinskiltēm augalam muokslėškā prigolontė kvietka.

Tas ī daugiametis augals, katrou šaknės tuokis cėbolioks (bolbalė) ī. Lapā siauri, ba kuota, stombrē būn kėiti, statmeni. Žėidā dėdli, daili, vairiū spalvū.

Lietovuo lelėjės nug sena žuolėninku (daržaliu) kvietkas ī. Ta kvietka ciels daržalė poikoms ī, tūdie žmuonis nug sena liuob dainioutė aplė lelėjės, so anūm mieruotė panaliu dailībė. Da skaituoma, ka lelėjė ī patiuos Panas Marėjės švėnta kvietka.

Ba daržalė lelėju da būn ė laukėnė, katra sīkēs aug kor medies.

Kateguorėjė:Kvietkas
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Frīzėjė

thumb|right|250px|Frīzėjės herbs

**Frīzėjė** ī Nīderlandu Karalīstes pruovėncėjė, katra šalėis šiaurie īr. Anuo admėnėstracėnis cėntros Leuvardens ī. 2010 m. Frīzėjuo gīvena 646 000 žmuoniū, vuo pruovėncėjės pluots bova 5749 kvadratėnē kėluometrā.

Kateguorėjė:Nīderlandā
Kvėitrogē

thumb|200px|Kvėitrogē

**Kvėitrogē** () ī siejams augals (javs) ėš varpėniu augalū (*Poaceae*) šeimuos. Anou XIX o. ėšvedė muokslėninkā, selekcėškā hėbrėdėzavė̄ kvėitius so rogēs.

Kvėitrogē skėras nug kvėitiū ė rogiū tūm, ka būn dėdliau derlingi, geriau žėimuoj, naėšgol, anėm tink rūgštė dėrva, anūm tap nagaišėn lėgas ė sausmetē.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Lūgnos

thumb|220px|Žīdia lūgnos
thumb|220px|Lūgnu lapā

**Lūgnos**, kėtap ***lognos, liūgnos, boužuolė*** () ī tuokis ondens augals.

Lūgnos daugiametis ī. Anou šaknės stuora, mēsinga, ėlga; lapā būn dėdli, kap ėnkstā aba torielkas, līgēs kraštās; žėidā dėdli, geltuoni, gardē kvepa.

Lūgnos tā paprasts ežerū, prūdu, kūdru, žiuogiu, lietā tekontiu opiu augals. Sava geltuonās žėidās, katrėi rīškē švėita ont ondenė, žīdia par vėsa vasara.

Sīkēs lūgnās pena karvės (ka duotom daugiau smetuonas, kap apsiveršioun).

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Metīlė

thumb|200px|Metīlė

**Metīlė**, kėtap ***metielė, metīlie, kartielė*** () ī tuokis dėdlē guoduojams žuolīns.

Metīlė tā daugiametė, 60-100 cm augoma žuolie ī. Stombris anuos būn statmens, stamontros. Lapā apšepė̄ baltās plaukalēs, 6-9 cm ėlgoma ė 3-7 cm platoma. Žėidelē maži, žīdia par lėipa ė rogpjūti. Sieklas barsta par siejės mienesi.

Metīlė aug patuoriūs, pakeliūs, pūdīmūs, laukūs, anā tink prasta žemė. 

Metīlė dėdlis gīduoms žuolīns īr, ale baisē kartos. Ana gera nug ėšsigondėma, vėdoriū lėgū (kėrmėnū, pėlva suopolė), kuoleras, kepenū, alsavėma lėgū. So ana baida varmus, pelės. Ēn kap pagards. Tepuogė ėš metīlės Pėitū kraštūs varuoms alkaguolis ī (vermots). 

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Žuolīnā
Šarnelės pėliekalnis

thumb|250px|Šarnelės pėliekalnis

**Šarnelės pėliekalnis** aba *Švedu pėliekalnis* ī pėliekalnis Plongės rajuonė, pī Šarnelės kaima, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo. Prī anou galam priētė kap pravažiouni Šarnelė par kelė Žemaitiu Kalvarėjė–Barstītē, ė paskom paēni 150 m i kairė; prīš pat kalnali rēk parētė par tėlptali.

Pėliekalnis ī kalnalis, katra seniau sopa pelkė. Daba ėš pėitū, rītū ė vakarū sop šlapės pėivas. Šlātā stati, 13­-15 m aukštoma. 

Kalnė kas tā īr ėškasė̄s doubė. Atšlāties aug medē, vuo ont kalna – pėivas. Ožlėpėmou padarīti lāptā.

Mėslėnama, ka ont pėliekalnė žmuonis gīvena nug I tūkstontmetė lėgė XīI omžiaus.

## Šaltėnē




Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Plongės rajuons
Beržuora Šv. vīskopa Stanėsluova bažninčė

thumb|250px

**Beržuora Šv. vīskopa Stanėsluova bažninčė** ī tuokė senuobėnė medėnė bažninčė, katra stuovi Beržuora kaimė, ont Beržuora ežera kronta, 2 km i pėitus nug Plateliu.

Beržuora dvarė 1746 m. pastatė medėnė kuoplīčė, katruo sīkēs pamaldas liuob laikītė Plateliu bažninčės konėgā. Paskum 1759 m. prī anuos pabūdavuojė krīžiaus kelė kuoplīčielės, ale nug 1865 rosu valdė nableida prī anūm melstės. Tarībinie gadīnie anas vėsėškā sogriautas, ale 1991 m. atbūdavuotas par naujė.

Bažnintiuo 4 altuorē ī, švėntuoriuo – varpėnė ė kapelē.

Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Kateguorėjė:Plongės rajuons
Amerėkuonka

miniatiūra|240x240px|Amerėkuonka

**Amerėkuonka** da kėtap ***amerėkanska, rodėnėnė žuolie, galinsuoga*** () ī tuokė dailīžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimuos žuolie, tonki daržū pėktžuolė. Žīdia nug bėrželė lėg spalė. Īpatingā soveša vasaras pabonguo ė rodeni. Aug daržūs, patuorius, šiokšlīnūs. Anā sonkē ēn ėšvarītė ėš darža.

Amerėkuonka ī kėlėma ėš Amerėkas žemīna, Andu kalnū. I Euruopa pakliova XVIII o. pabonguo.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kopstis

kairėje|miniatiūra|250x250px|Ežera kronts
**Kopstis** īr ežerioks vakarū Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, kortās 3 km i šiaurės vakarū posė nug Pajūrė, ont šiaurės nug Juomontu, dešėniam Tenenė krontė. Onkstiau par Kopsti liuob tekietė Tenenīs. 

Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā
Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Kepaloškalnis

thumb|250px

**Kepaloškalnis** aba ***Pėlės*** ī pėliekalnis Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, šalėp Kaltėnienu miestalė, Pėlėis suoduo. Senuobies gadīnie tasā pėliekalnis bova vėins ėš dėdliausiu žemaitiu vainas prīš vuokītius cėntrū.

Kepaloškalnis stuov aukštomas pašmuotie, kīšolie terp dvījū doubiū. Kalna šlātā statuoki, lėg 20 m aukštoma. Senuobie i rinki nug kalna iejė šmuots ravū (gīnības griuoviū).

Paskom kalns bova geruokā aplīgėnts ė nūardīts.

Kepaloškalnė pakalnie stuovi 1990 m. pabūdavuots medėnis paminklos Vītautou Dėdliajam ėr anou pergalē Žalgėrė kuovie prisimintė. Ont kalna padėrbts kūlė alks, prī katruo mėnavuojamas švėntės, būn ėškeltas vielevas.

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Serms

**Serms** īr opiekšlis Žemaitėjuo, kairė šmuota Akmenuos ėntaks. Serms itek i Akmena 13 km nug anuos žiuotiu. Tek ta opės ont pėitvakariu posės, par Šėlalės ė Tauragies rajuonus.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Mietra

thumb|250px|Mietra

**Mietra** aba ***mieta*** () tas ī tuokis gerā kvepons žuolīns, muokslėškā prigolons nuotrelėniu augalū (*Lamiaceae*) šeimā.

Tas būn daugiametė aba vėinmetė žuolie so minkštās, plaukoutās lapalēs, katrėi ont stombrė stuov vėins prīš kėta. Žėidā maži.

Mietras būn laukėnės ėr aug ont ežerū, opiu krontū, liūnūs, prī medės opaliu, šalteniu. Ale žmuonis kėtas mietru rūšis augėn žuolėninkus, šalėp nomū (šaltmietrės, pėpėrmietrės).

Ėš mietru žmuonis taisa gardė, so smuoko erbata. Ana macīj kap soprastie virškėnėms, dora dėiglē, pota vėdorius, tepuogė ana paded ožmigtė, spakajėn. Diel smuoka mietru ded i vairius jiedius.

Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Tīmuots

thumb|200px|Tīmuotā

**Tīmuots** () ī tuokė pėivu žuolie, muokslėškā katra prigol varpėniu augalū (*Poaceae*) šeimā.

Ožaug ons lėg 1,5 m augštoma, tora ėšėlgus lapus. Žėids tuokė šeriouta varpalė ī. Aug ganīklūs, pėivus, prī opiu. Tīmuots nuognē gers šierals gīvuoliam ī, anou tonkē augėn krūvuo so duobėlās.

Kateguorėjė:Žuolės
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Gabrėjėlios Londsbergis

thumb|right|290px|Gabrėjėlios Londsbergis

**Londsbergis, Gabrėjėlios** (g. 1982 m. sausė 7 d., Vėlniou) ī Lietovuos puolėtėks, nug 2014 m. ėšrinkts i Euruopas Sājongas parlamėnta, atstovaun Lietovā.

TS-LKD narīs, 2015 m. ėšrinkts anuos pėrmėninko.

## Asmenėnis gīvenėms
Īr žanouts, tora 4 vākus.

Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
Melėsos

thumb|250px|Melėsos

**Melėsos** aba ***melėsa*** () ī tuokis žuolīns, muokslėškā prigolons nuotrelėniu augalū (*Lamiaceae*) šeimā.

Tas žuolīns daugiametis ī, ožaug nug 30 lėg 120 cm. Stombris statmens, šakuots, apaugė̄s plaukelēs. Lapā tepuogė plaukouti ī. Žėidā smolki, soglė̄ pu 3-12. Ciels melėsa kēsos tora gardo smuoka.

Melėsa žmuonis augėn žuolėninkus,suodnūs, patsā aug pėivūs. 

Melėsos liekvarsts ī nug šėrdėis lėgū, gerėn vėrškėnėma, vēka kap ospakajuoncos, vara prakaita. Ana galam teptė ont skūras ruonu. Tink bornā skalautė.

Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Varūna

**Varūna** (skr. वरुण&nbsp;= *váruṇa*) ī senuobėnis indu dievs, katrou riedīstė ondenā ī. Ons tepuogė dėdlīsis praudas ė svieta rieda kieravuotuos ī. Varūna būktās tora panšomu so senuobės lietoviu Dievu, ale anou vards mosietās tou patėis kėlėma kap ė Velnė.

Vėdūs Varūnā ī 10 gīsmiu, ale ons da garbėnams sīkiom so Indra aba Mitra. Prauda, Mitra ī dėinėnis Varūnas veids, katros kap saulė veiza, ka žmuonis ont Žemės priveizietom īstatīma. Vuo čīsts Varūnas veids pakavuots naktie. Varūna Rigvėduo gīrams, ka ons ī sokūrė̄s vėsa svieta, ons ēn par ciela uora, ons ėšdėdlėn žemė, ons laika saulė aba saulė Varūnas akės ī. Varūns priveiza, ka tekietom opis, ons jūriu ciesorios, ons patsā gīven ondenū gėlomuo. Da ī tuokis abruozdielis, ka naktėis dongos ī apsivertė̄ tomsūs svieta pradiuos ondenis. Žvaizdės Varūnas špėjuonā ī, ė veiza, ka žmuonis dėrb par nakti.

Varūns zlastings dievs ī. Ons baisē koruoj ož griekus, neprauda. Ons tuoli nug žmuoniu ī, ale gers gīduoriam. Varūns dėdlis muonītuos ī: ka saulė ēn par dangu anou muons ī.

Pu Vėdu gadīnės Varūna palėka mažā svarbos ondenū dievoks.

## Literatūra


Kateguorėjė:Indoėzmos
Agnis

**Agnis** ī senuobės indu (arėju) dievs, platē mėnavuojams „Rigvėduo“. Anou vards paprstiausē znuočīj „ognės“ (tėktās vīr. g.). Rokounama, ka ons vėsap švėita, spindi, ka ons ī ne tėktās degonti pečiaus, apieru lauža ognės, ale tepuogė ons īr ė saulie, ondenie, vėdor žmuogaus. Da rokounama, ka ons Dieva sūnos ī. Ons teriuon žmogaus naprietlius, doud žmogou stiprībės, anam ēn ėš paskuos, nūšvėita anuo mėslis. „Rigvėduo“ agnis da šaukiams kap sava kūna anūks, prigolnos kuožnam (dūšės) žalnieriou, opiū vāks, bodītuos. 

Kateguorėjė:Viera
Žīdrūns Savėckis

thumb|200px|Žīdrūns Savėckis, 2007-10-07

**Savėckis Žīdrūns** (, g. 1975 m., Biržūs) ī Lietovuos magtīngoma spuortėninks, puolėtėkas ė liaudėis vēkies da ī šaukiams „magtīngiausio Svieta žmuogom“, tonkē ėšluoša Svieta magtīngu žmuoniū luošėmūs, aba pajēm prėzėnės vėitas.

Kateguorėjė:Lietovuos spuortėninkā
Kėbelė

thumb|200px|Kėbelė (trėskeltis lakėšis)

**Kėbelė** aba ***lakėšis*** () ī tuokė dailīžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimā prigolontė žuolie.

Tas augals vėinmetis ī. Žėidā anou būn geltuoni, dėduoki. Anėms nūžīdiejus palėik tuoki vāsē so 2-4 kėbokās. Tėi kėbokā kimb prī apriedu, gīvuoliu kailė, ė tap gausėn kėbelės.

Kėbelės aug laukūs, pakelies, ont opiu, ežerū krontū, tīrūs, daržūs. Liekvarstos ī: vara mīžala, tolži, prakaita, tink ruonu skalavėmou.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Žvīrkelis

[thumb|200px|Žvīrkelis [Žėbėkā-Vėikšnē]]

**Žvīrkelis** ī tuokis kel's, ont katruo papilts žvīrs. Daba tonkiausē žvīrkelē palėkė̄ suodu kelē, suodu ulīčės kėtė ožmiestė kelē.

Par žvīrkeli geriau važioutė kap par grontėni keli, ba tas pu lītaus aba atlīdė napalėik pliorza, būn līgesnis, so mažiau doubiū, klanū. Ale žvīrkelē važiounont mašėna baisē dolk, krata, anūs tonkē pū lītaus palėik tuokės tonkės doubalės (kap rintė).

Kateguorėjė:Transpuorts
Kuopūstīnė

thumb|250px|Kuopūstīnė

**Kuopūstīnė** aba ***kuopūstėinė, kuopūstā*** ī tuokė zopė, katra taisa ėš kuopūstu. Paprastā kuopūstīnės nūrvėras liuob būs ėš mēsuos, bat gal būtė ėr ėš grību aba žovėis. Tėrštėms būn ėš žaliū sopjaustītu kuopūstlapiu aba ėš raugtu kuopūstu. Da i ta zopė ded bolbiu, marku, cėboliu, spėrgu aba skūrū, kuokiū pagardū. Da būn ka kuopūstīnė blend pablondās, ded smetuonas. Jied ton zopė so jouda douna.

Tas ī dėdlē Rītū ė Vėdorė Euruopuo paplėtė̄s jiedis.

Kateguorėjė:Zopės
Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Nastorks

thumb|250px|Do nastorka žėido

**Nastorks** aba ***nastorta*** () ī tuokis žėidėnis augals, tonkē žuolėninkūs augėnama kvietka.

Tasā augals ī kėlėma nug Pėitū Amerėkas, Andu kalnū. Ons vėinmetis, dėdlēs, apskrėtās lapās. Žėidā bū tomsē markavi aba rauduoni. Ciels nastorks prigol jiedėmou.

Lietovuo augėnams prī nomū, kapūs, ont longū.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Red Alert

**Red Alert** īr strategėniu kuompioteriniu žaidėmu serėjė, katruo vaizdounams galėma vaina terp Vakaru ė Suovietėniu vakstībiu. Žaidėme žaidies valda kriaunas. Žaidėma ėšlēda kuompanėjės EA ė Westwood. Pėrma lėika žaidėms palēsts 1996 m. Red Alert gal būt luošams, naudounont: Microsoft Windows, Xbox 360, PlaīStation 3, Mac OS X, PlaīStation, Nintendo 64, PlaīStation 3, PlaīStation Portable, DOS, iPhone.

Kateguorėjė:Kuompioterėnē žaidėmā
Dobajos

**Dobajos** ī dėdliausis Jongtėniu Arabu Emīratu miests. 2013 m. anam gīvena 2,1 mln. žmuoniū. Dobajaus šaltėnis dalėn miesta i do šmuoto: šiaurės šmuota, katros ožvadints Deira, vuo pėitū šmuots ožvadints Borž Dobajom.

Kateguorėjė:JAE miestā
Ramūns Karbauskis

thumb|200px|Ramūns Karbauskis

**Karbauskis, Ramūns** ( g. 1969 m. groudė 5 d., Naisiūs, Šiauliū rajuons) īr Lietovuos verslėninks, puolitėks ė labdarīs. Ons īr Žaliūju ė valstėitiu partėju sājongas vaduovs.

Ėšrīnkts i 2016–2020 m. LR Seima, atstuovaunont *Žaliūju ė Valstėitiu partėju sājongā*.

Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
Našlātė

thumb|240px|Dekaratīvėnė našlātė
thumb|240px|Dīkas našlātės

**Našlātė** aba ***pėjuolka*** () ī tuokė kvietka, katra muokslėškā prigol našlaitėniu augalū (*Violaceae*) šeimā.

Anėi daugiametē augalā ī, katrūm lapā ont stombrė ēn pražongē. Žėidā našlātiu būn vėinspalvē aba trėspalvē, aug paskėrā aba krūvuo ėšaugė̄ ėš lapu pažastū ont ėlgū kuotū.

Lietovuo laukėnės (dīkas) našlātės aug pėivūs, medies, griuoviūs, pakelies. Žuolėninkūs prī nomū, kapūs, miestu ė miestaliu žuolīnūs žmuonis augėn dekaratīvėnės našlātės so dėdlēs, spalvingās žėidās. 

Da veiz.: šonpėjuolkė.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Anėžė

thumb|200px|Anėžės

**Anėžė** () ī tuokis žuolīns, muokslėškā prigolons skietėniu augalū (*Apiaceae*) šeimā.

Tas augals vėinmetis ī, ožaug lėg 60 cm aukštoma. Anėžės žīdia bėrželė – lėipas mienesēs, vuo vāsius nuokėn rogpjūti.

Anėžė mūsietās ī kėlėma nug Mažuosės Azėjės, vuo i Lietova pakliova XIX omžiou.

Ėš anėžė vāsiu žmuonis taisa liekvarstus. Anėžė ė spėrėta ožpils macīj kap serg alsavėma lėguom. Ana tora gera smaka, tūdie dedama kap pagards i saldainius, kėtuokius saldomīnus.

Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā