open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ubagīstė

thumb|240px|Ubagīstė
thumb|240px|Ubagīstė Kenėjės ubagīnė

**Ubgaīstė** ī tuokis gīvenėms, kap žmuogos netora ožtektėnā torta, ka galietom liuosā prasimaitintė, apsiriedītė, ka torietom kamė nūlatuos gīvėntė, ka tortietom svēkas gīvenėma sālīgas. Ubagīstie gīvenons žmuogos ubags ī. Ka galietom ėšgīvėntė, ubags ubagaun, dėrb mizernus darbus, sīkēs būn, ka vuog, apiplėšėniej, soktiaun.

Ubgaīstė nūtink dielē vairiū prīžastiu: pavīzdiou, prapoulus tortou gaistrė aba kėtuokiuoj nalaimie, jēb žmuogos nagava juokė palėkėma, jēb natora nūlatėnė darba, jēb tora nuognē daug vāku, jēb ėšleid pėningus alkaguoliou ė kt. Seniau žmuogos bene tonkiausē ubago palėks, jēb ons lėguots, loušos, sens ī. Bėndrā, ubagīstė rondas tenās, kamė gīven par daug žmoniū, ka žemė anūs ėšmaitintom, aba jēb kuokė aukštesnė jiega (valdė, ožkariautuojē) atėm nūlatuos ėš žmoniū anūm torta.

Ubgaīstė sopratėms keitas prīgolamā nug aplinkuos – kap krašts gerā gīven, tap ėr ubagīstė anamė būs laikuoms daug geresnis gīvenėms nekap būn kraštė, katramė daugoms ubagā ī. Skaituoma ī, ka dėdlė dalės Afrėkas, Azėjės, Luotīnu Amerėkas žmuoniū gīven ubagīstie, vuo anuos mažiausē ī Vakarū ė Šiaurės Euruopuo, JAV, Kanaduo, Australėjuo ė Japuonėjuo.

Kateguorėjė:Žmuonėjės rieds
Ūkis

thumb|240px|Mažos ūkelis Kiedainiu rajuonė

**Ūkis** ī kam tās prīgolontė ė nauduojama žemė, tepuogė anuo esontīs truobesē, rakondā, mašėnas ė kėtuokė teknėka, rēkalinga darbam dėrbtė. Pėrmiausē ūkis rēšk suoda kaimė, katruo ūkininks dėrb žemė aba laika gīvuolius, tepuogė ciels anuo gīvenėms – truoba, kėti truobesē ė padargā. Bet ūkio gal būtė šaukiams ne tėktās vėina žmuogaus sklīps no ė kuokis bėndrā prīveizėms aba valstībėnis ūkis: pavīzdžiou, miškū ūkis, katros kert medė, žovėninkīstės ūkis, katros laik tvėnkėniūs žovis, dvara ūkis palėvarks, katra prīveiz puona valstėitē. Tarībėnie gadīnie nuognē ėšplėta valstībėnē ūkē – kalkuozā, anūs žmuonis lioub būs prīverstė dėrbtė krūvuo. Prī kalkuozū tonkē liub būs dėdli gīvuoliū ūkē – fermas. Vielībesnēs laikās kalkuozā parsimainė i žemės ūkė bendruovės.

Platesnė rēkšmė ūkis ī vėskos, ka žmuogos dara, ka gautom kuokė medžiagėnė nauda (īpatingā jiedi, apriedus, nomus) savėi ė sava šeimā. Tuokė prasmė ūkis līgos akanuomėkā ī.

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Saulios Skvernelis

**Saulios Skvernelis** (, g. 1970 m. lėipas 23 d. Kaunė) - Lietovuos puolitėks, teisėninks, bovės puolicėjės generalėnis kuomėsars, 2016-2020 m. ė 2020-2024 m. Lietovuos Seima narīs, bovės LR ministros pėrmėninks. Prigol Demuokratu sājongā „Lietovuos vardan“, īr anuos vaduovs.

Onkstiau bova vėdaus rēkalū ministros. Žanuots, tor do vāko.

|-

|-

Kateguorėjė:2016-2020 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:Lietovuos ministrā pėrmėninkā
Kateguorėjė:Lietovuos ministrā
2020

**2020** bova kelamė̄jė metā, katrėi prasėded sereduo. 

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

## Nutėkėmā Lietovuo
* Balondė 10 d.  mėrė Raimundas Lukšas (g. 1963 - m.) - Lietovuos aktuorios, ons bova garsėnė skaitīma aktuorīstės žėnuobs ė pruopagoutuos, lioub lankītėis Lietovuos muokīklūs ė vākam lioub skaitītė.

## Nutėkėmā svietė
* Lėipas 24 d. – rogpjūtė 9 d. toriėjė nutėktė 2020 m. vasaras olimpėnės žaidīnės Tuokėjuo, bat diel Kėnėjės vėrosa ėšplėtėma vėsam svietė anuos bova parkeltas i 2021 m.

## Šaltėnē

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Uksosos

thumb|200px|Vairē uksosā

**Uksosos** (aba *uksos*) ī tuokis, nuognē rūgštos skīstėms, katros palėik rūgstont alkaguoliou. Uksosa pagamėn tuokės uksosa bakterėjės – anas boka bačkūs jėm degouni ė soraugėn alkaguoli i uksosa. Paprastā uksosos dėrbams ėš vīna, bet būn ėr ėš vuoboliū, rīžu, medaus, sokrašėndriu ė kėtuokiu raugū.

Uksosa kap pagarda pil i jiedi, nauduon kon tās raugėnont.

Kemėnė fuormolė: CH3COOH.

Kateguorėjė:Pagardā
Oustā

thumb|260px|Oustā

**Oustā** ī tuoki plaukā, katrėi vīram aug terp vėršotėnės lūpas ė nuosėis. Praded augtė kap vāks jau jėm darītėis vīro, tas ī, jaunomie. Oustu nešiuojėms dėdlē maduos dalīks palėkė̄s, bet senuobie paprastā vīrā liuob nešiuos oustus, ba tas dėdlē vīrėškoma dākts ī.

Da oustās pavadėn ė kuokiu žvieriū vuo kėtū gīviu (katėnū, šonū, peliū, viežiū) ėlgus plaukus panuosie, nuors anūm dingstės vėsā kėtuokė ī – anās gīvē jaut kuokis dākts prīš nuosi ī.

Kateguorėjė:Kūna narē
Oždarbie

**Oždarbie** (aba ***oždarbė, darba ožmuokesis***) ī pėnėngā aba kuokis kėts torts, katra gaun žmuogos ož kuoki tās nūdėrbta darba. Tas īr atmuokiejėms ož kėtam žmuogou atlėkta nauda. Seniau paprastā žmuonis liuob dėrbs sava ūkie ėr ėš anuo gaus gīvenėmou rēkalingas medegas, bet īpatingā nug XX o. vėdorie pradiej plistė darbs ož oždarbė – tas būs darbs pabrėkūs, dėdliū ūkėninku laukūs, muokīklūs, lėguonėnies, kėtūs vėišūs vėitūs, valdiuo.

Oždarbie gal būtė muokama aba ož darbė praleista čiesi, aba ož kuoki apskaitliouta darba. Paprastā oždarbie būs tuokė, ka žmuogos ož anon galietom ėšgīvėntė ė neliktom ubagīstie. Mažiausė oždarbė paprastā gaun ūkiškus darbus dėrbontīs žmuonis, dėdlesnius – muoksla žmuonis, maži valdėninkā, vėršėninkā, dėdliausius – īpatingi specēlėstā, dėdli vaduovā. Oždarbė dėdloms kapėtalėzma sālīgūs dėdlē prėgol nug kuokė darba rēkalingoma liaudėis puovīzuo, tūdie sīkēs ė dėdlė ėšmanīma nerēkalingi, bet nuognē pageidaunami darbā atneš dėdlesnė oždarbė nekap kuokė muokslėninka, menėninka darbs.

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Vainėks

thumb|180px|Merga so kvietku vainėko

**Vainėks** ī bikuoks dailē i rinki ešpints dākts. Tonkiausē ons būs ėš kvietku, žuolīnu, medė šakū sopints. Tepuogė vainėko vadėn i rinki sosoktus merguos plaukus.

Seniau vainėks bova dėdlē svarbos dākts mergā. Nug mažomies mergātėm liuob pins vainėkus, vuo anas nešiuos anūs lėgė kap apsiženīs. Vainėks (īpatingā rūtu) ožtatās palėka kap merguos čīstoma znuoks. Bėndrā, vainėks rēšk kuoki ožbėngtoma, tuoboloma, tūdie vainėkās žmuonis dabėn ė kavuojama nabašninka kapa, naujē pabūdavuotas truobas, anūs kabėn par švėntės.

Vainėko šauka i medė lapus ėrgė šakas krūvuo.

Kateguorėjė:Dāktā
Vakarelis

**Vakarelis** (aba ***vakarielis***) ī tuokis jaunėma sosiėjėms, linksmībė. Vakarelē paprastā būs šėltū dėinū (vasaras, gegožė) vakarās, ne par gavienė, katrūs kaima jaunėms sosirenk krūvuo ė šuok. Tam tīčė liuob būs ė mozėkontā, katrėi grajėns tonkiausē armuonėka aba grėiž skripītiuo. Būs ė kad jaunėms patsā dainious. Īpatingā dėdli būs pavasarėnē vakarelē – gegožėnės.

Vakarelēs tepuogė šauk ė nebūtėnā šuokius ale ė vakarās rėngiamus vaidėnėmus, literatūras skaitīmus.

Nug XX o. pabėnguos vėituo vakareliu pradietas keltė diskuotekas.

Kateguorėjė:Zabuovas
Valaks

**Valaks** ī tuokis žemės šmuots, katruo dėdloms nu dvėdešimtėis lėgė dvėdešimti ketoriū ektaru, tas ī, aplė 30 margu.

Valakā žmuonims ėšdalinti prī Žīgėmonta Augusta bova. Nug valaka valstėitē toriejė so sava darbėnēs gīvuolēs ė padargās ētė laža pu dvi dėinas par nedielė. Valakā būs cieli, aba ėšdalinti margās.

1861 m., kap panaikėna laža, panaikėnts kap miers ė valaks, ale žmuonis da lėgė terpokarė sava žemė liuob mieruos valakās.

Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Adīna

**Adīna** aba ***valonda*** ī tuokis čiesė šmuots, katros tēsias 60 mėnotiu. Tas ī svarbiausis dėinuos miers; dėina (para) sosided ėš 24 adīnu. Čiesa adīnuom mieruoj dzieguorē.

Bėndrā, žemaitiūs adīna (valonda) seniau liuob rēkš ė bikuoki ėlgesni čiesi, pavīzdiou: *Jau valonda metu, kap tas bova* aba *Valonda metu bova klebuono Gegrienūs.* Aba da valonda rēšk bėndrā esama čiesa: *Negalio bepasakītė ton valonda, rīt pasakīso* aba *Ačiou Dievō, šia valonda esam svēki*.

Kateguorėjė:Čiesos
Bamboo Airways

**Bamboo Airways** īr Vietnama uora lėnėju bėndruovė. Ana ėkorta 2017 metās y. Bėndruovė tora 20 liektovu ė skrėnd i 44 skėrtingu uora oustu.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Vietnam Airlines

300px|thumb|right|Vietnam Airlines

**Vietnam Airlines** īr Vietnama uora lėnėju bendruovė. Ana ėkorta 1955 metās ī. Bėndruovė tora 20 liektovu ė skrėnd i 86 skėrtingu uora oustu.

Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Ožvarstē

thumb|260px|Vairē ožvarstē

**Ožvarstē** ī tuokės vėrvalės batams ožvarstītė. Paprastā tas būs do varstio, katrėido parvera līgiagretē par tam tīčiuom padėrbtas batu skīlotės. Ožsievus batus ožvarstius ītemp ė sorėš, ka batā drūtā laikītūs ont kuoju, vuo nuoront nūsiautė ožvarstius atrėš ėr atvarsta. Senuobie ožvarstē būs uodėnē, vuo daba tonkiausē sintetėnē ī.

Kateguorėjė:Dāktā
Ožjiedis

thumb|245px|Ožjiedis kūtie

**Ožjiedis** ī tuokis dākts (gardė), i katron kraun šierala gīvuoliams. Tas tonkiausē būs iš tuokė ėš keliū lėntū sokalta laikītovė kūtie šalėp sėinu, i katra tink dietė šėina Ėš anūm jied karvės, arklē, avis.

Kateguorėjė:Žemės ūkė dāktā
Valė

**Valė** ī žmuogaus apsisprėnėma galė. Tas ī kėitoms, tvėrtoms, nūsiteikėms padarītė kon nuors, tas ī, nuors so ožsispīrėmo anon pasėiktė. Valė ī žmuogaus liousoms pasirinktė ė vēktė nuorama krīptėm. Valė kīln ėš apmīslėjėma, rīžta, galės sokaupėma, ketėnėma. Valė bėndrā īr ė valdė, valnoms kon darītė. Aplė kuoki rēkala žmuonis rokoun: „tas ī mona valiuo“ aba „tas nie muona valiuo / nug mona valės naprėgol“. Tas rēšk, ka žmuogos īvertėn, ar ons jiegtom kažka nūvēktė, a natorietom ožtektėnā rīžta ė jiegū ont tou. Tas ī, a žmuogos ī valns ton nūvēktė, a navalns.

Pėliuosuopėjuo dėdlis klausėms ī, a žmuogos tora liousa valė, a netora. Tas ī, a žmuogos ėš tikra vēk patsā apmīslėjė̄s, a mīslėn, ka īr apmīslėjė̄s patsā, vuo ėš tikrā anon pasirinkėmā prėgol nug ėš onkstiau nūlemtū sālīgu.

Kateguorėjė:Dūšė
Liousoms

**Liousoms**, kėtap da **valnastė, valnastis, liousībė** ī žmuogaus, žmuoniū kuokė kuolektīva aba bėndrā bikuokė padara galiejėms vēktė palē sava valė. Tas ī, bovėms liouso kon vēktė palē sava nuora. Valstībės, tautuos puovīza tas ī naprėgolnoms kuokē kėtā tautā vuo šalē. Diel žmuogaus ta vėsėšks anon liousoms nie galams, ba ons vėsūmet daugiau vuo mažiau prėgol kėtūm žmuoniū valiuo, tēpuogė sālīgūs, katrūs ons tora gīvėntė.

Daugomuos vieru puovīza, čīsts liousoms ī „atsiriemėms“ i Dieva, atidavėms sava gīvenėma i anon valė, ba dūšės valnastė dėdlesnė gerībė ī nekap valnastė kūna nuoram.

Kateguorėjė:Dūšė
Vargs

**Vargs** ī gīvenėms dėdlē sonkē kon dėrbont, kūmet rēk idietė daug pastongū, ka žmuogos ėšgīventom, ka anuo ūkis naprapoltom. Vargs tonkē ēn līgiagretē so skordo, ubagīstė, ale skėras tou, ka žmuogos gal būtė ubags niekon nadėrbdams, vuo vargs sonkos darbs ī.

Kateguorėjė:Žmuonėjės rieds
Varškiets

thumb|240px|Kepti varškietā
**Varškiets** ī tuokis jiedis – kleckos, taisuoms ėš varškėis ė kvėitėniu miltu. Tas ī spierē pataisuoms jiedis – anam rēk šmuota varškėis, kiaušė, droskas ė miltu. Vėskos somīnkuoma i vėina šmuota, katra paskom ėšdalėn gabalās. Ėš tūm gabalū somīnk tuokė „vėrvė“, katra sopjaust da mažesnēs šmuotelēs, katrūs da galam parspaustė vėdėnė tarkas posė. Tūmet varškietus ėšverd ė jied so smetuono aba kresnuom.

Keptus varškietus taisa ėš tūm patiū daliū, tiktās tešla palėik skīstesnė ė kep ont petelnės. Tas ī gers posrītė aba pavakariū jiedis.

Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Varvalis

thumb|80px|Varvalė botelkė

**Varvalis** (aba ***varvalīs***) ī tuokis tepals, katros parēn nug bongėniu ė rouniu kūna taukū. Tas ī dėdlē stuori ė rėibē taukā, katrėi leid jūras žvierim nasošaltė šaltūs arktėniūs ėr antarktėnius ondenūs, pagelbėj anim laikītėis ont ondenė nanūskēstont.

Varvali seniau žmuonis tonkē nauduojė kap batū tepala, ka anėi blizgietom ė naleistom ondenė, tēpuogė ons tėka degintė liktarnūs, teptė bačkas, ka ondou načiorkštom. Varvalis baisē smėrdž.

Kateguorėjė:Medegas
Vasaruojis

thumb|240px|Vasaruojė lauks (mėižē)

**Vasaruojis** ī tuoki javā aba kėtuoki žuolėnē augalā, katrėi nūnuokst par vasara, tas ī, anūm narēk sietė prīš žėima kap žėimkėntiu.

Prī vasaruojė gol vasarėnē kvėitē, vasarėnē rogē, mėižē, tēpuogė daugoms kėtū javū, daržuoviu, šieralū: žėrnē, pruosā, grėkā, rīžā, popas, lēšē, sauliegrōžas, lėnā, vėkē ė kt.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Vata

thumb|220px|Vatuos šmuotelē

**Vata** ī šmuots ėšdėrbtuos medvilnės. Ana dėdlē minkšta, porė ī, tūdie gerā solaika šėloma – ana ded i drabožiu pamošala, patalus, baldus, prītaika statībūs. Diel sava švaroma ė minkštoma vata nauduon tvarstont ruonas, ožteptė vuo ožpiltė liekarstas, kosmetėkuo.

Kateguorėjė:Medegas
Piuotruovėcā

thumb|250px|Piuotruovėcu znuoks ė krīžios
**Piuotruovėcā** () īr suoda Lėnkėjuo, šalėis cėntrėnė dalie, Mazuovėjuo. Anamė Gīven 352 gīventuojē. Suoduo ežers ī.

[thumb|250px|Piuotruovėcā [Lėnkėjė|Lėnkėjės žemielapie]]

## Abruozdielē

Widok Piotrowic.jpg|Piuotruovėcu vaizdos
Jezioro w Piotrowicach.jpg|Ežers
Panorama jeziora w Piotrowicach.jpg|Ežers


## Šaltenē

Kateguorėjė:Lėnkėjės geuograpėjė
Smūtkelis

[thumb|200px|Smūtkelis [Šarnielė (suoda)|Šarnielės suoduo]]

**Smūtkelis** ī tuokis Jiezaus Kristaus abruozdielis, katramė ons ėšruoda dėdlē smūtnos, kamė atsisiedė̄s (ont kūlė, kriesla), dešėnė ronka pariemė̄s sava galva vuo kairė padiejė̄s ont kelė, so eršketiu vainėko ont galvuos. Žemaitiūs smūtkelius liuob dėdlē tonkē ėšbūdavuos kuoplīteliūs – pakeliū, prī nomū, kapūs, mediūs.

Rasietas, smūtkelis i Lietova pakliova ėš Vuokītėjės vuo Lėnkėjės, ons da dėrbams ė kėtūs Rītū Euruopas kraštūs, bet labiausē prīgėjė̄s žemaitiūs ī. Būktās, ons ruod kap Kristos, pu nūkrīžiavėma ė prīsikėlėma pargrīžė̄s i žemė ė dėdlē sosigriaudėnė̄s, ka ont žmuoniū ožleidė̄s tvana. Kėti rokoun, ka Kristos iejė̄s iejė̄s ė dėdlē pavargė̄s, prīsiedė̄s ont kūlė ėr iemė̄s kriuoktė. Ož anon ašaras, žmuonis pradiejė Kristu vaizdoutė ne kap pikta, bet kap smūtna ė gera Dieva.

Kap rokoun lietoviu liaudėis mena žėnuovs Galaunė Paulios, Smūtkelis dėdlē prītėka Lietovuo, ba ešrēšk kuontempliatīvė (dūmuojontė, smūtna) lietovė puovīza ė dūšė.

Kateguorėjė:Liaudėis mens
Marėjė Suopolinguojė

thumb|200px|Marėjė Suopolinguojė

**Marėjė Suopolinguojė** īr abruozdielis Švėntuos Marėjės Dieva Muotīnas, katramė ana ėšruod dėdlē smūtna, ka anuos sūnos Jiezos Kristos bova nūkrīžiouts. Tonkē būn so Jiezom ont keliu aba ronkūs. Anuos veids smūtnos, ašaruots, vuo i šėrdi sosmigosės šuoblės. Tasā abruozdielis (tonkē kap skolptūra, „dievoks“) dėdlē paptėltus Lietouvuo, īpatingā žemaitiūs, svietė dėdlē miegiama ispanakabiūs kraštūs, Italėjuo, Sluovakėjuo, Lėnkėjuo, Vėngrėjuo.

Kateguorėjė:Liaudėis mens
Karkloujė

**Karkloujė** īr opės vakarū Žemaitėjuo, Plongės ė Kretingas rajuonūs, Mėnėjės opīnė, Alonta dešėnėis posėis intaks. 

Prasided i pėitus nug Vėištuovienu, medie, 3 km ont šiaurės rītū nug Koliū. Srūn ont šiaurėis vakarū posėis. Itek Karkloujė i Alonta 7 km nug anou patėis žiuotiu, šalėp Gaudotiū.

Prī opalė ī tuokės suodas: Mažiavas, Ētotē, Mamē, Gaudotē.

Vaga lėgo Ētotiu ėštėisinta ī, anuos platoms 5-8 m, gėloms 0,2-0,5 m ī. Vaga leidas 2,90 m/km. Ondou tek 0,1 m/s spieromo.

Opėis vards parēn nug žuodė *[[karklos]]*. 

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kėsopė

**Kėsopė** īr opiekšlis Vakarū Žemaitėjuo, Klaipiedas rajuonė; Mėnėjės kairė šmuota intaks. Prasided šalėp Stuotiū kaima. Visūmet tek ont pėitvakariu, partek par Šernū medė. Sotek so Mėnėjė prī Ruokū suodas.

Tora kairė šmuota intaka Ruokopi.

Prī Kėsopės stuov Kėsėniu ė Žiauku suodnā.

Opelė vards rasėtās parēn nug žuodė *kēsos*.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Bėtīs

**Bėtīs** aba **bėtės** īr plievesparniu (*Hīmenoptera*) būrė vabzdē. Muokslėnie klasifėkacėjuo ėšskėr i atskėra klada *Anthophila*. Lietovuo (ė Žemaitėjuo) žīmiausė īr *Apis* gentėis rūšės – medu nešontė nomėnė bėtės (*Apis mellifera*). Bėtīs paplėtosės cielam svietė, ėšskīrus Antarktėda.

Cielam svietė soskaitlioujama aplė 16 000 rūšiū bėtiu. Bėtīs gal būtė vėsėškā mažiokės, natorietė gelounė ė prigautė tėk 2 mm (*[[Perdita minima]]* Šiaurės Amerėkuo), ale dėdliausės (*[[Megachile pluto]]* Indonezėjuo) īr 39 mm ėlgoma.

Bėtėm prigol tuokės šeimīnas:
* *[[Andrenidae]]*
* *[[Apida]]*
* *[[Colletidae]]*
* *[[Halictidae]]*
* *[[Megachilidae]]*
* *[[Melittidae]]*
* *[[Stenotritidae]]*

## Galerėjė

Stavenn_Megachile_pluto.jpg|Dėdliausė bėtės
Perdita_minima_(cropped).jpg|Mažiausė bėtės


Kateguorėjė:Vabzdē
Vuotags

thumb|180px|Vuotags

**Vuotags** aba ***vatags*** ī tuokis rakonds arkliam ė kėtuokim gīvuoliam ragintė.

Būn ėlgi vuotagā – anėi sosided ėš medėnė buotkuotė ė stomontrės, diktuos vėrvalės aba skūras šmuota so mazgo ont gala. Trompi vuotagā būn vītėnis ė bizūns. Anūm kuots būn sopints ėš vītaliu aba padėrbts ėš medgalė, žvierėis kaula. Būn ė gelžėniu vuotagu.

Ėlgās vuotagās liuob ragins ganuomus gīvuolius aba dėrbontius arklius, trompās – kāp juoj. Vuotags sīkēs liuob būs nauduojams ė kap gėnklos, dākts atbaidīmou aba bausmē.

Kateguorėjė:Rakondā
Vatėnis

thumb|180px|Tarībėnė vaiska vatėnis

**Vatėnis** ī tuokis šėlts vėršotėnis aprieds – vata prīkimšta striokė. Tas ī pėgos, lėngvā pagamėnams, šilts rūbs, katros gal žėima atstuotė kailėnius aba palėta.

I Lietova vatėnē ėšplėta carėnie gadīnie, vuo īpatingā paplėta tarībėnēs laikās – tas bova vaiska, kalkuoznėku, darbėninku, kalėniū žėimėnis aprieds.

Kateguorėjė:Apriedā
Vaškos

thumb|200px|Bėtiu vaškos

**Vaškos** ī tuokė medega, katra kuoriūs sokraun bėtis. Tepuogė būn ė augalėnis vaškos. Ta ī tuokė tāsė, minkšta, vilgšmies napralaidontė medega. Vaškos lėngvā līduos kap šilduoms, natėrpst ondenie. Čīsts vaškos balts ī, bet kap kuoriūs sosimaiša so žėidadolkėm ė pėkio, tūdie palėik geltuons ėr gaun medaus smuoka. Kū geresnis medonešis ī, tū daugiau bėtis dėrb kuoriū ė prīgamėn vaška. Vaška žmuonis nug sena nauduoj dėrbtė žvakėm, anuo ded i dažus, lakus, ons tink skīliem komšītė. Bėtiu vašks prīded svēkatas dontėm ė vėrškėnėmou. Ba bėtiū dėrbama vaška da būn augalėnis – tas ī kėituoks, blėzgons šmuots ont kap katrū augalū lapu aba vāsiu, ka anūs sergietom nug vilgšmies, parazėtu.

Kateguorėjė:Medegas
Basshunter

[right|thumb|200px|Basshunter ([2008 m.)]]
**Basshunter**, **Jonas Erik Altberg** (g. 1984 m. groudė 22 d. Halmstadė, Švedėjuo) ī Švedėjės mozėkonts ė dėdžiejos.

## Dėskuograpėjė

### Stodėjėnē albomā
* *[[The Bassmachine]]* (2004)
* *[[LOL (^^,)|LOL <(^^,)>]]* (2006)
* *[[Now You're Gone – The Album]]* (2008)
* *[[Bass Generation]]* (2009)
* *[[Calling Time]]* (2013)

### Kuompėlēcėnē albomā
* *The Old Shit* (2006)
* *The Early Bedroom Sessions* (2012)

### Sėnglā
* „The Big Show“ (2004)
* „Welcome to Rainbow“ (2006)
* „Boten Anna“ (2006)
* „Vi sitter i Ventrilo och spelar DotA“ (2006)
* „Jingle Bells“ (2006)
* „Vifta med händerna“ (2006)
* „Now You're Gone“ (2007)
* „Please Don't Go“ (2008)
* „All I Ever Wanted“ (2008)
* „Angel in the Night“ (2008)
* „Russia Privjet (Hardlanger Remix)“ (2008)
* „I Miss You“ (2008)
* „Walk on Water“ (2009)
* „Al final“ (2009)
* „Every Morning“ (2009)
* „I Promised Myself“ (2009)
* „Saturday“ (2010)
* „Fest i hela huset“ (2011)
* „Northern Light“ (2012)
* „Dream on the Dancefloor“ (2012)
* „Crash & Burn]]“ (2013)
* „Calling Time“ (2013)
* „Elinor“ (2013)
* „Masterpiece“ (2018)
* „Home“ (2019)
* „Angels Ain't Listening“ (2020)
* „Life Speaks to Me“ (2021)
* „End the Lies“ (& Alien Cut) (2022)
* „Ingen kan slå (Boten Anna)“ (Victor Leksell) (2023)

## Nūruodas
* Basshunter uofėcēlos tinklapis

Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
Velkės

thumb|250px|Velkės, katruom amerėkuonā liuob važėnėis par grindėni

**Velkės** ī tuokės paprastas nepašienītas, medėnės šlajės, katruom važioun ne par snėiga, bet par šlīna, šlapīmės, opiekšlius, porva. Velkėm liuob veš šėina ėš pelkiu, kūlius ėš laukū, anuom gabėnsis dāktus laukams dėrbtė (akiečės, plūga).

Kateguorėjė:Gīvuoliū transpuorts
Veliūms

thumb|240px|Dvė muotrėškė so veliūmās

**Veliūms** ī tuokis prašmatnos galvuos apdėngėms, katrou guobias jaunuojė par sava veselė. Tas būn kuokis pluons tinklalis aba medegas šmuots, katros prīdėng merguos borna ė plaukus.

Kateguorėjė:Apriedā
Puopiežiaus Prančėškaus vizitacėjė Baltėjės valstībies

**Puopiežiaus Prančėškaus vizitacėjė Baltėjės valstībies** - glabnos Katalėku Bažnīčės notėkėms, kūmat 2018 m. siejės 22 - 25 d. aplonkė Lietova, Latvėjė ė Estėjė.
 
Lietovuo puopiežios Prančėškos aplonkė Vėlnio ė Kauna, Latvėjuo - Agluona ė Rīga, Estėjuo - Talina.

Kateguorėjė:notėkėmā
Tūbėniu Dieva Apveizdas bažninčė

thumb|255px

**Tūbėniu Dieva Apveizdas bažninčė** stuov Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, Tūbėniu I suoduo, 6,5 km i šiaurės rītus nug Šėlalės.

Ton bažininčė bovosės kuoplīčės vėituo 1824 m. pabūdavuojė Tūbėniu dvara puons A. Jacevėčė. Bažninčė ėš medė ī, so varpėnės buokštalio. Švėntuoriou pabūdavuotas stacėjės ī.

Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Šarūnkalnis

thumb|260px|Šarūnkalnis nug plėnta

**Šarūnkalnis** (kėtap – *Robėnava pėliekalnis*) ī kalns (pėliekalnis) Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, Traksiedė seniūnėjuo, Robėnava suoduo, 3 km ont pėitvakariu nug Šėlalės, ont kairė Luokīstas kronta. Šalėp praēn plėnts &nbsp;**165**&nbsp; Šėlalė–Šėlotė&nbsp;.Kalnė rasta ī senuobėnės keramėkas, bovosės suodas lėikanas.

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Šelmou (opės)

**Šelmou ** īr opės Žemaitėjuo, Šėlotės rajuona rītūs; Šostėis kairė kronta intaks (Šīšas opīns). Prasided 1 km i pėitrītius nug Grīgalėškės, šalėp Galnotės opalė. Tek laukās ont vakarū, paskom tek gėlio slienio šalėmās Šėlotės-Šėlalės plėnta. Itek i Šosti 12,2 km nug anuos žiuotiu, Žemaitiu Naumiestie.

Intaks – Vanagis (dešėnīsis).

Šalėmās opėis ī Grīgalėškė, Šiaudviečių, Budrikų, Vanagių ė Žemaitiu Naumiestis. Pakrontie – Šiaudvėitiu senė̄jė kapelē.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Šīša

**Šīša** īr opės Žemaitėjuo ė Mažuojuo Lietovuo, Šėlotės rajuonė, Nemona dešėnė kronta intaks. Prasided natuol Vainuota, 14 km i rītus nug Žemaitiu Naumiestė. Lėg Katīčiu tek ont pėitū, – čionās gausoms bebru tvonku, stuov pėliekalnis. Nug Katīčiu Šīša tek ont vakarū par Pašīšius, Macėkus, par Šėlotė. Sotek so Atmata 10 km nug tuos žiuočiu, prī Šīšas suodas.

Intakā:
* kairė̄jė: Lazdouna, Medinopė, Ropkalvė;
* dešėnė̄jė: Bamblīns, Šīšalė, Galnotė, Plaškouts, Mirgluons, Giropis, Lėndra, Šostės, Tuopalis, Juovaris, Grabopė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Vīdūns

**Vīdūns** (gėmė̄s kap **Vilgelms Stuoruosta**, ; 1868 m. kuova 22 d. Juonātiūs, Šėlotės kraštė – 1953 m. vasarė 20 d. Detmoldė, Vuokītėjuo) bova nug Mažuosės Lietovuos kėlėma fėliuosops, rašītuos, koltūrėninks.

Gėmė Vīdūns evangelėku pastuorė šėimuo. Muokės Vuokītėjuo, Greifsvalda, Halės, Leipcėga, Berlīna onėversėtetūs, ėšsimuokslėna fėliuosopėjuo, vieras, koltūras, mena, gomtuos muokslūs, pramuoka onglu, proncūzu, sanskrėta kalbas. Pargrīžė̄s i tievīnė, Vīdūns dėrba muokītuojo Kintūs, vuo 1892 m. ėsikielė muokītuojautė i Tilžė. Vīdūns tou sīkio dėdlē uokatėjė lietovius gėiduotė lietovėškas gėismės, ons rėngė dainiu švėntės, vaidėnėmus, leida žornalus, skaitė paskaitas aplė svēka gīvenėma, dūšės rēkalus. Liuob lonkīstėis ė Dėdliuojuo Lietovuo, 1923 m. dėrba Telšiu muokītuoju semėnarėjuo. Ožiejus naciams, Vīdūns bova soėmts. Paskom palēsts, bet ēnont vainā, torėjė 1944 m. trauktėis i Vuokītėjė. Anuo ė pasimėrė. Vīdūns bova pavēkts antroposuopėjės idieju Vokītėjuo, ė palē anas kūrė sava gīvenėma fėliuosopėjė. Ons māstė aplė svieta, žmuogaus dūšės sāronga, nuorėjė atgaivintė senuobės baltu viera, dėdlē duomėjės indu māstīmo ė goldė „Bhagavadgīta“. Agėtava žmuonis ož svēka gīvenėma būda (vegetarėzma, absitinencėjė, asketizma), ragėna koltūras pakėlėmou.

## Kningas

* *Lėkėmo kėlėms*, 1908 m.
* *Apsišvėitėms*, 1909 m.
* *Tautuos gīvata*, 1920 m.
* *Vėsomuos sāronga*, 1921 m.
* *Sāmuonė*, 1936 m.
* *Prabuočiu šašėlioutē*, drama, 1908 m.
* *Omžėna ognės*, drama, 1913 m.
* *Svieta gaisros*, drama, 1928 m.

Kateguorėjė:Vuokītėjės fėluosuopā
Kateguorėjė:Lietovuos fėluosuopā
Vainuota Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė

miniatiūra|260x260px|Vainuota bažninčė

**Vainuota Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė** stuov Vainuota miestalie, prī plėnta &nbsp;**165**&nbsp; Šėlalė–Šėlotė&nbsp;, ont Šīšalės opiekšlė kronta.

## Istuorėjė
Vainuotė 1606 m. pabūdavuota medėnė bažninčė, a prī anuos – parapėnė muokīkla. 1770 m. pabūdavuota naujė bažninčė. Anā 1806 m. prigolė Galnės suoda (17 valaku). Par miestalė gaisra 1853 m. bažninčė sodegė, vuo 1856 m. pabūdavuota mažesnė medėnė bažninčė. Ana vīskops Muotiejos Valončė ėšpeikė ė pauokatėjė būdavuotė mūrėnė.

1860 m. mūrėnė bažninčė pradieta būdavuotė, ale par sokėlėma darbā sostuojė. Bėngta 1869 metās.

Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Kateguorėjė:Šėlotės rajuons
Vainuota medė

miniatiūra|265x265px|Vainuota medė šalėp Dargėškės
**Vainuota medė** ī medė pėitvakariu Žemaitėjuo, Šėlotės rajuonė, 1,5 km nug Vainuota. Ožjėm 16,5 km² pluota000. Prīgol prī Šėlotės miškū uriedėjės Vainuota gėrėninkėjės.

Par medė tek Šīšas intaks Šostės so Nibrėnė. Tepuogė čiuonās prasided Šīšalė, Balčė, Luolīčė ė Bėkava. Miškos ėšsikietuojė̄s ī, daug skīnėmu, pruogomu.

Aug tuoki medīnā:

* eglīnā: 47 %
* biržtvīnā: 33 %
* joudalksnīnā: 10 %
* baltalksnīnā: 5 %
* ōžoulīnā: 2 %
* apošruotā: 2 %
* pošīnā: 1 %

Tuo medie gīven brėidē, stėrnas, šernas, vilkā, lapės, kiaunės, usūrėnē šones, zoikē, vuoverės.

Prī medės ī tuokės suodas: Guorānē, Dargėškė, Aušbėkavis, Šostē.



Kateguorėjė:Žemaitėjės medės
Kateguorėjė:Šėlotės rajuons
Verčie

**Verčie** ī kuokė dalīka svarboma, rēkalingoma saiks. Dāktu verčie kaina ī. Verčė mierounami tepuogė žmuonis, somīslėjėmā, mintīs, darbā ī. Bikuo verčie daugomuo prīgol nū tuo, palē kon ana mieruojama ī. Pavīzdiuo, kuokis sens dākts gal būtė mažuos verčies palē kaina, bet dėdlē vertings kap šeimuos relikvėjė.

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Šijėzmos

**Šijėzmos** (arabėškā شيعى - pasekies) – šiitu islama atšaka, vieras (religėnio) muokīma šaltėnio pripažīstontė vėina Korana. Tuos vieras atšakuos pasekiejē – šijėtā, skaitontis kalifa Ali ainios kāp teisėtos mosolmuona dvasėnios vaduovos. Palēd dėdoma ta īr ontra islama šaka. Anai prigol aple 15 % mosolmuonu. Dėdoma anėi sodara Iranė - 89 %, Azerbaidžanė - 85 %, Bahreinė 70 % ėr Irakė - 62 %. Tēpuogė Libana skaitlėngiausia religėnė gropė (sodar 36 %).

Lietovuo šijėtu īr geruokā mažiau nekāp sunėtu. Čiesās šijėtā Lietovuo meldas karto so sunėtās, pvz., Kauna mečetie.

Kateguorėjė:Islams
Francos Džuozeps Haidnos

**Francos Džuozeps Haidnos** (; 1732 m. kuova 31 d. vuo balondė 1 d. – 1809 m. gegožės 31 d.) – austru kompozėtourios klasėks.

Ka Haidnou pradiejos kortė simfuonėjė kāp tuokė jau bova igavos skvarma, anuo simfuonėjės īr onkstīviausės ėš prigolontiu „standartėniam“ repertuarou. Dietuo ans gal būtė vadėnams stīgėniu kvarteta pagrėndieju.

Haidna mozėkas charakterėngoms - trompū paprastū mozėkėniu muotīvu vīstėms. 

Ėš vėsa Haidnou priskėramas 104 simfuonėjės, 13 mėšiū, 83 stīgėnē kvartetā (anū garsiausis - ,,Kaizerė kvartets"), oratorėjės „Svieta sotvierėms“ ė „Metu laikā“, sonatas ė trio fortepėjuonou, koncertā ė kėta.

Karto so Muocarto prigolė masuonu luožē.

Kateguorėjė:Austrėjės kompozėtuorē
Antibiotėks

**Antibiotėks**, **antibiotiks** - medegas, naikėnontės mikrobus aba sluopėnontės anū augėma, daugėnėmasi. Gamtuo randamė natūralūs antibiotėkā – grību, bakterėju, augalū aba gīvūnu sintetėnamė jongėnē, katrėi dažniausē sluopėn kuokė nuorintās lāsteliu baltīmu sintezės stadėjė. Antibiotėkā gal būtė geramė ė leidamė. Anūs nauduo kāp liekarsta infekcėnėms lėguoms gīdėtė. Sintetėnē antibiotėkā – gamtuo rondamū antibiotėku sintetėnē analuogā.

Kateguorėjė:Antibiotėkā
Vėnčiava

thumb|240px|Vėnčiava

**Vėnčiava** (*vėnčiavā, vėnčiavas*) ī veselės dalės – jaunūju vėnčiavuojėmāsis bažninčiuo. Palē krėkštiuoniu viera, žmuonis gal būtė ėš tikra sositoukė̄ tėktās kap anūs konėngs sovėnčiavuojė bažninčiuo, prīšās Dieva. Vėnčiava palaimėn vīra, muotrėška ė būsėmus anū vākus naujam šeimuos gīvenėmou.

Vėnčiava ožbėnga vėsas veselės apeigas – pu anuos jaunė̄jė jau šeima ī.

Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Plongės Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė

**Plongės Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė** īr glabna katalėku bažninčė Plongie. Vėina dėdliausiu Lietvoas bažninčiu, arkitektūras pamėnklos. Parapėjuo tēpuogė īr Staneliu šv. Kazėmiera bažninčė, Plongės Vėsū Švėntū kuoplīčė.

1570 m. paskėrta fundacėjė Plongės bažninčės būdavuojėmou. 1590 m. bažninčė prigolė evangelėkams refuormatams, paskiau 1617 m. pabūdavuota katalėku bažninčė, atdarīta parapėjės muokīkla. 

Na vėina sīki nusariuojė gaisrā. Vėins anū bova 1812 m. Konėgs Apuolėnars Kolakauskis Plongės bažninčiuo 1863 m. perskaitė sokėlėliu atšaukėma, diukuo gava 100 robliu bauda ėr ėškelts i Saluotios. 1797-1934 m. stuoviejė medėnė bažninčė, ligė kuolē bova bėngta būdavuotė dabartėnė neoruomanėnė bažninčė.

Naują bažninčė 1933 m. siejės 24 d. konsekrava vīskops Jostėns Staugaitis, ale vėdo švītrava ligė 1940 m. Bažninčiuo tēpuogė īr varguonā, anās varguonava varguonėninks ė kompozėtuorios Ontans Puocios.

Bažninčės švėntuoriuo īr tuokėtās pamėnklā ė znuokā:

* 1940-1953 m. kankėniams atmėntė (skolptuoriosOntans Vaškis, 1989 m.)
* Senuosės bažninčės (1797-1934) vėitā paruodītė
* Lietovuos krėkšta 500-uoms metėnėms (skolp. Vėlios Uorvīds, 1987 m.)
* Dvėgobs krīžios nu AIDS lėguos
* Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčē nusėpelniosėms konėgams (skolp. Vlads Stombros, 1983 m.)
* Konėgams Jūzapou Pačėnskiou (1935–1990), Alfuonsou Priduotkou (1923–2000), Petrou Našlienou-Kėrbeliou (1916–2003)

Kateguorėjė:Plongė
Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Plongės jūra

**Plongės jūra**, vuo oficēlē **Gondingas HE tvenkėnis** (kėtė pavadėnėmā - **Plongės marės**, **Babronga ožtvanka**) īr dėrbtėnā padėrbts telkėnīs Pluogės miestė. Soskvarmouta, kumet glabna miestalė opė Babrongs 15,5 km nu sava žiuotiu palėka ožtvėnkts būdavuojont 850 kW galėngoma Gondingas hidroelektrėnē. Tudie Plongės jūra ožgėmė 1961 m., pabūdavuojos ton elektrėnė. 

Tvenkėnė ėlgoms – 4,5 km, pluotis – ligė 0,47 km. Krontā statūs īr, šlaitā apaugė medēs, krūmās. Pri šiaurėnė šmuota īr Plongės ė Kaušienu kuolektīvėniu suodnu bėndrėjės, pėitūs - Nuorėškiu gīvenvėitė, rītūs - Bėrotės, Paprūdė gatvės.

Mariuos īr 3 mažolėkės salas, katrū dėdliausė - Luobiu sala (0,16 ha).

2013 m. lapkristė mien. palėka ėšvalīts šiaurėnis tvenkėnė šmuots ė šiaurės rītėnė tvenėnė prīkrontė.

Onkstenēs Plongės tvenkėnė egzėstavėma metās pakrontie bova pležā. Arkitekta prof. Algėrda Žebrauskė 2014 m. pruojektė mėslėjama ateitie pabūdavuotė prīplauka, padėrbtė mariu pakrontės rekreacėjē.

Kateguorėjė:Plongė
Kateguorėjė:Lietovuos tvėnkėnē
Gomtuos ėškadas

**Gomtuos ėškadas** vuo **stikėnės biedas** – gomtėnē nutėkėmā (pvz., ognėkalnė urdiejėmā, žemės kostiejėmā, nūšliaužas), katrėi gal zalītė žmuogaus vēklā.

## Gomtuos ėškadu sārašos

* **Geoluogėnės:**
** Griūtis, lavėnas* (kumet urd žemės šmuots);
** [[Žemės kustiejėms|Žemės kustiejėmā]] (Lietovuo ė bendrā Žemaitėjuo retė, paskiausis bova [[2004]] m. [[spalė 21]] d., katruo epicėntros bova Kaliningradė; ėškadu mažne napridėrba);
** [[nūšliauža|Nūšliaužas]] (nutink, kumet tonkē līt; Lietovuo dažniausē žmuonės nanukent);
** [[Smegdoubė]]s (smegdoubiu nemažā Bėržū ė Pasvalė apīlėnkies, ale čiesās atsėver ė miestūs, pvz. plėntė [[Šėlainē|Šėlainiūs]] [[Kauns|Kaunė]]);
** [[Ognėkalnis|Ognėkalniu]] urdiejėmā (Lietovuos terituorėjuo nie aktualo).

* *'Hidroluogėnės:**
** [[Plūds|Ožplūdē]] (vėins geriausē žėnuoms nutėka [[1946]] m. Kaunė, - muoderniuo istuorėjuo pats magtīngiausis);
** [[urdulis|Urdulē]];
** Stuovėntės bongas;
** [[cunamis|Cunamē]] (būdenga vėituoms, katrūs šėlts klimats);

* **Klimatėnės:'''
** Zavaldras (onkstiau bova iprastiesnės; ėlgiausia Lietovuo troka trės dėinas ė nutėka 1969 m. Panevėžie);
** Sausras (ėlgiausia ožtroka mažne ciela mienesi Lietovuo);
** Taifūnā, būdėngė šėltėims kraštams;
** Ledīnmetis;
** Tornadā (Lietovuo tronk nu 4 ligė 30 minotiu, vėitėnē).

## Šaltėnē

Kateguorėjė:Gomtuos rēškėnē
Laodzi

[thumb|200px|[Kūlis|Kūlėnė Laodzi skolptūra i šiaurė nu Čiunadžou pri Čingjuana kalna.]]
**Laodzi** (kėnėškā 老子, pinīin: Lǎozǐ) – senuobės Kinėjės filosuops, tradėcėškā skaituoms ož vėina daojėzma pradėninko, vieliau palėkė̄s pats kap daojėzma dievībė.

Gīvenėma data žėnuoma nie, ale paprastā mėslėjama, ka VI o. pr. Kr. vuo IV o. pr. Kr. Tēpuogė īr, kas abejuo, ka Laodzi ėš vėsa bova istuorėnė asaba. Anam priskėrama vairiausiu daojėzma raštu autuorīstė.

Kumet daojėstā aple II o. Laodzi sodievėna, ans bova pradiets vadėntė Taičėngo. Ka ėlga čiesa Taičėngs bova glabnos pamėnavuotas vieras dievībė, vieliau palėka ėšstomts kėta – Jučinga.

Kateguorėjė:Fėluosuopā
Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis
Klimats

**Klimats** (ėš gr. κλίμα) – apibriežtam regijuonė vīraujontis uorā; vėdotėnė daugelė metu (paprastā 30 metu) meteoroluogėniu rēškėniu ė ruodėkliu vėsoma, karaktuorėnga katrai nuorintās vėitā. Klimata, anuo kėtėma ė prīžastis tėr klimatuologėjė.

Klimatą faktuoriu gal būtė dėdlē daug ė anėi terp savėi vėsāp sāvēkautė, tudie dėdesniu regijuonu vuo svieta klimata prognozoutė truopnē sodietėnga īr. Daugiau pastuovūs īr tuokėtās vēksnē:

*Platoma
*Aukštoms vėrš mariu līgė
*Santīkis terp ondėns ė sausomuos pluotībės
*Bovėms natuolė ondėnīnu ė/vuo kalnū

Kėtė vēksnē daugiau kėntontis īr:

*Termohalėnė cirkulēcėjė (THC), parnešontė šėlomuos energėjė terp posiaujė ė ašėgaliu;
*Kėtas ondėnīnu sraujas;
*Augalėjė;
*Šėltnamė doju kėikė kėtėmā atmosperuo – tor itakas saulės energėjės sotoriejėmou; tas prigolėmā nu anū koncentracėjės gal sokeltė svieta atšėlėma vuo aplediejėma.

Tonkiausē klimatou nusakītė nauduojama Kiopena klimata klasifikacėjė.

Klimata tendencėjė svieta masto nu industrėjės revoliucėjės - šėltiejėms. So tou sotėnk api 99,9％ muokslėninku darbū, vuo daugiau kāp 97％ tēpuogė sotėnk, ka pri šėlėma daug prisided žmuogaus vēkla, vīks tēp vadėnama klimata kaita.

*
Kateguorėjė:Aplėnkuotīra
Truopėnis cikluons

**Truopėnis cikluons** vuo **tropėnis ciklons** īr magtīngs cikluons, sausomuo ė jūruo pridėrbontis daug ėškadu. Palē Boforta skalė truopėnio cikluonu skaituoms tuoksā vies, katruo greitoms nie menkesnis kāp 30 m/s. Čiesās uragans nusariuo mėlžėnėškas, keliū šėmtu kilometru skersmėns terituorėjės. Truopėnė cikluona čieso jėm čiežtė liūtis aba retsīkēs zavaldra, būn tēpuogė viesolū. Truopėnē cėkluonā būdėngė truopėniuos kraštūs ė sosėskvarmou vėršom sošėlosiu jūru ė ondėnīnu (tudie tonkiausi vasaras pabėnguo īr).

Kateguorėjė:Viejē
Kateguorėjė:Meteorologėjė
Kateguorėjė:Gomtuos rēškėnē
Nutokėms

**Nutokėms** īr tuokė medicėnėnė būklė, kumet kūna rėibalū prisėkaup ligė tuokė līgė, ka tas gal zalītė svēkata. Paprastā nutokosēs īr skaituomė žmuonis, katrū pamieruots kūna masės indeksos īr daugiau kāp 30 kg/m2,, vuo tarps 25–30 kg/m2, ožskaituoms vėršomsvuorio. Kai katruos Rītū Azėjės šalīs tas ruodėklis īr žemėsnis. So nutokėmo atsėrond dėdesnė tėkėmībė vairiuoms lėguoms sosėrgtė, īpatėngā šėrdėis ė kraujagīsliu lėguom, ontra līgė dijabeto, obstrukcėnė mėiga apniejė, kai katrās viežēs, osteoartrito ė depresėjė.

Kateguorėjė:Lėgas
Karklienu ežers

**Karklienu ežers** īr ežers Lietovuo, Rītū Žemaitėjuo, Kelmės rajuonė, aplė 8 km ont šiaurės vakarū nug Kražiu ė 2 km ont pėitrītiu nug Karklienu. Anon ėlgoms 1,1 km ī, pluotībė lėgo 0,65 km ī. Krontā daugomuo žemi, pelkieti ī, apaugė̄ medė. Šiaurėnie posie ī salalė (0,05 ha).

I ežera itek ėr ėštek pu opiekšli (Dobīsas basēns)

Ont pėitrītėnė kronta stuov Pažerė suoda.

Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā
Kateguorėjė:Kelmės rajuons
Kolėzėjos

thumb|200px|Kolėzėjos dėinas čieso
**Koliziejus** da kėtēp vadėnams **Flavėjaus amfitētros** – dėdliausis ė seniausis svietė amfitētros, asontės Ruomuo, Italėjuo. Bova žīmos gladiatuoriu kuovuom terp savėis ė prīš laukėnius žvieris. Vieliau, kumet Ruomas imperėjė palėka krėkščiuonėška, 404 m. tuokė mūčėjėmā bova oždraustė.

Kolizėjos pradiets būdavuotė 72 metās, kumet valdiuo bova imperatuorios Vespasijans – Flavėju dinastėjės pradėninks, vuo bėngts – 80 m., valdont imperatuoriou Titou.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Bodīnkā
Kateguorėjė:Naujė̄jė septīnė svieta dīvā
Kateguorėjė:Senuobės Ruoma
Kateguorėjė:Italėjė
Drojė

**Drojė** (kėtap *Aušra, Gošra, Gūžra*) īr opiesmos vėdorė Žemaitėjuo, Telšiū rajuona pėitūs, Virvītės dešėnė kronta intaks. Ėštek ėš Gūšras ežera, katros telkša 5 km ont šiaurės nug Pavondenės. Tek ont vakarū, pėitvakariu, vuo ont gala kert Pabėržolė pelkīnės. Sotek so Virvītė 94,6 km nug anuos žiuotiu, 0,5 km ont rītū nug Daktariškės.

Intaks – Viesa (dešėnīsis).

Ciela vaga ėštėisinta ī. Prī opiesma stuov Lingienu ė Naujūju Kalniškiu suodė. Žemopie gausoms alku, senuobėniu kapeliu. Par Drojė nug sena ēn robežios terp dūnėninku ė dounėninku.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Pana Marėjė

thumb|180px|Panas Marėjės stuovīla žemaitiūs

**Pana Marėjė**, kėtap **Švėnta Marėjė, Dieva Muotīna** ī, palē krėkštiuoniu viera, Dieva sūnaus Jiezaus Kristaus muotīna. Ana dėdliausē garbėnama katalėkībie, vuo pravaslavu, īpatingā pruotestantu vieruo anuos rēkšmie mažesnė ī. Kap pranaša Isas (Jiezaus) muotīna, Marėjė tepuogė pagarbuo laika mosolmuonā.

Rasietas, palē Bėblėjė, Pana Marėjė pagimdė Jiezu Kristu pastuojosė nug Švėntuos Dūšės, ė paskom ėšaugėnosė so Švėnto Jūzapo.

Nuor Pana Marėjė, palē Bėblėjė, bova prasta muotrėška (ne dievėškas kiltėis), ana spierē paplėta so krėkštiuonībė pu ciela svieta kap dėdlė žmuoniū gluobiejė, ožtarītuojė. Anā ī vėina glabnūju puoteriu maldū – „Svēka, Marėjė“. Maldūs ėšaukštėnama anuos maluonībė, švelnoms, dievabaimingoms, duorībė, čīstoms. Rokounama, ka Marėjė geriausē ėšklausa žmuoniū maldas ė perdoud Dievou.

Pana Marėjė tonkē vaizduonama abruozdieliūs, „dievokūs“, palē sava skėringa ėšruoda tora daug vardū: „Marėjė Suopolinguojė“, „Marėjė, Jūras Žvāzdie“, „Marėjė Maluoninguojė“, „Marėjė, Pamīnus žalti“ ė kėtuoki. Ont Marėjės garbies bažničės rėng atlaidus – žemaitiūs patīs dėdlė̄jė Žemaitiu Kalvarėjės atlaidā ī. Tepuogė, katalėkū kraštūs ī viera, ka kap katrėm žmuonim Pana Marėjė gal pasiruodītė gīvā. Lietovuo žėnuoma keliasdešimt tuokiū pasiruodėmu, bet tėktās Šėlovuos Marėjės pasiruodėms Katalėku Bažninčės laikuoms čīsts. Marėjės abtuozdielē, skolptūras tonkē žmuoniu laikuomas ka tora gīdėma, dīvna galė.

Panas Marėjės garbėnims būs kėlė̄s ėš vairiū senuobėniu („paguonėšku“) deiviu garbėnėma kuožnuo kėtuokiuo svieta vėituo.

Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Pavondenės Šv. Vuonas bažninčė

miniatiūra|240x240px|Bažninčė 2018 m.

**Pavondenės Šv. Vuonas bažninčė** ī medėnė bažninčė, katra stuov Žemaitėjės miestalie Pavondenie, 7,5 km ont šiaurės rītū nug Varniu.

Pėrmuojė bažninčė čiuonās pabūdavuota 1620 metās, prī anuos vēkė parapėjės muokīkla. Dabartėnė bažnīčė pabūdavuota 1802 metās.

Ana statiekompė ī, so vėino buokšto, vėdou - 5 altuorē. Švėntuorios aptjousts mūra tuora, stuov medėnė varpėnė (XIX o.), stacėjės.

Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Nakatė

**Nakatė, Nakačė** īr opės vėdorė Žemaitėjuo (Šėlalės ė Telšiū rajuonūs); vėina ėš Virvītės pradiu. Ėštek Žemaitiu aukštomuo, i rinki nug Spingiu suoda, 1,5 km ont šiaurės nug Palėntėnė. Tek ont šiaurės rītū, paskom ont į šiaurės par kalnus, medės, pelkės. Itek i ožpelkiejosi Bėržolė ežera, katramė prasided Vėntas intaks Virvītė.

Intakā: Korkolė, Nevarda, Trompė, Melnīčravis (vėsė dešėnė̄jė).

Vaga daugomuo ėštėisinta ī. Žemopīs pakliūn i Varniu regėjuonėni parka. Prī Nakatės ī tuokės suodas: Beržė, Pinciškė, Skrondienā, Guomalē, Bartlaukis, Guodelē, Panakatis.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Sprūdės kalns

thumb|245px|Sprūdės kalns nū kelė

**Sprūdės kalns**, kėtap *Sprūdė, Pavondenė, Pasprūdė*, valdėškā – *Šaukštelės pėliekalnis* ī dėdlis pėliekalnis Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, prī Šaukštelė suodas, Varniu seniūnėjuo, 2 km ont šiaurės nug Pavondenės, pakliūn i Varniu regėjuonėni parka. 

## Pėlekalnis
kairėje|miniatiūra|255x255px|Pėlekalnis ēnont ont vėršaus
Pėlekalnis īr padėrbts aukštam kalnė, katros pakėlė̄s vėršom jūras i 216,2 m aukštoma. Kalna šlātā dėdlē statē, nug vėršūnės veiziet vėsas Pavondenės apīlinkės, Bėržolė ežers, Knabės kalns.

Palē istuorėka A. Botrėma, Sprūdės ė Muoterātė pėliekalnē, Gloda ežers ė kėtas aplinkėnės arkeologėnės vėitas bova dėdlē svarbės Medininku žemės gīnībā. Ons irėngts prasidiejus kuovėm so krīžiuokās. Palē legėnda, pėliekalni, rasietās, sopīlė̄s konėgākštis Sprūdeika.

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Švėntragiu ōžouls

miniatiūra|275x275px|Švėntragiu ōžouls nu kelė
**Švėntragiu ōžouls** ī sens ė kieravuojams ōžouls, katros aug Kelmės rajuonė, Švėntragiu suoduo, laukūs terp Švėntragiu medės ė kelė &nbsp;**2113**&nbsp; Varlakuojā–Karklienā–Kuolānē&nbsp;. I rinki nug Švėntragiu ōžoula medies tepuogė aug seni ōžoulā, ī baltu alka.

* Medė augoms: 19,5 m
* Apjiemėms 1,3 m aukštomė: 4,9 m

Kieravuonams nug 1968 m. 

Kateguorėjė:Kelmės rajuons
Kateguorėjė:Dīvnė medē
Puoluocka Konėgākštīstė

**Puoluocka Konėgākštīstė** bova Kijeva Rosės konėgākštīstė. Gīvava nug IX o. lėgė XII o. dabartėnės Baltarosėjės šiaurėniam šmuotė.

Konėgākštīstės pradiuo (lėgė soėrėma) valdītas terituorėjės bendrā krūvuo liuob vadīntėis Puoluocka žemė. I ton žemė pakliova Minska, Vėtebska, Muogėliuova (vakarū šmuots) srėtīs dabartėis Baltarosėjuo, tēpuogė geuograpėškā artėmas terituorėjės dabartėis Rosėjuo ė Latvėjuo.

Pletontis Kijeva Rosē, 978 m. anuos dėdlīsis konėgākštis Vladėmirs ėšžodė vėsa vėituos dinastėjė ė X o. pabėnguo pajongė Puoluocka pri sava valstībės. 

Kateguorėjė:istuorėjė
Verpstelė

miniatiūra|250x250px|Godėška verpstelė
**Verpstelė ** ī rakonds verpėmou. Tas īr apvalnos medėnis kuotalis siūlams vīninuotė. Ant anon gala ožmauts 2–5 cm skersmenė basisokontis ratoks. Ons būn padėrbts ėš muolė, gintara, kūlė, raga, sīkēs ėš metala.

Kateguorėjė:Rakondā
Veršis

thumb|255px|Veršis

**Veršis** (kėtap telioks, jautoks, veršioks, veršalis) ī karvės jaunėklis, būsėms jautis. Praēn 9 mienesē, kap karvė apsitelioun. Ka tik gėmė̄s veršis jau žinst pėina, spierē ėšmuokst vākštiuotė. Pu nedielės jau gal sekioutė paskom karvė. Jauns, tėk ka atvests veršis žindoklis ī (ba žinst karvės pėina), paskom palėik gėrdoklio (kap gera ondeni). Nūjonkoms maždaug pu 8 – 9 nedieliu.

Veršius augėn tīčiuom diel skūras ė veršė̄nas. Mēsā verši laik aple 18–30 nedieliu.

Dzūkūs ėr aukštaitiūs veršio tonkiau šauka veislėni jauti (boliu).

Kateguorėjė:Gīvuolē
Vėlkdoubė

thumb|240px|Vėlkdoubės prī pėlėis

**Vėlkdoubė** aba ***vėlkadoubė*** ī tuoki spāstā vėlkam aba kėtuokėm žvierėm gaudītė, tēpuogė senuobie nauduotė ė gīnībā nug ožpoulėku. Ta ī gėlė doubie (aple 2 m), katra pakavuota anuos vėršo oždongstont šakalėm, lapās, šėino, pluonās vėrbās, ont katrūm ožkluota piepė. Vuo dognė ismeigtė drūtė koulā smailēs, tonkē da kuokio tročo (pašvinkosė mēsa, miešlo) ėšteptās galās.

Kateguorėjė:Karība
Vīma

**Vīma** ī sojiesta jiedė atrījėms ėr ėšspjuovėms par borna. I vīma sok naprījemnos jiedis, apsigierėms. Par vīma gīvats pašalėn tročnas so jiedio aba gieralo patekosės medegas ė tap apsisauga nug apsitročėnėma. Vīmiont ėšēn šmuots ondenė ė mėneralėniu medegu, tūdie būtėnā rēk par vīma gausē gertė. Vīma gal parētė ė dielē kėtū prīžastiū: kap ėm soptė vėdorius (liektovė, laivė, važiounont par kalnus, sūpīnies), padaugėnus sonkaus jiedė, macna gierala, kap sojėm bjauroms (veizont krauji, vemalus, šūdūs, dėdlē nemiegama aba sošvinkosi jiedi ė panašē). Sīkēs vīma sokelt tīčiuom – kap napraēn pėlva sokėms, pīkėnėms tink sokėštė do pėršto i lielė, ka parētom vīma ė praētom sonkoms.

Kateguorėjė:Svēkata
Geriau skombink Soulou

**Geriau skombink Soulou** () - JAV televezėjės krėmėnalėnis serēls, katram vaizdounams JAV vakarūs gėvenonte bovose soktiaus, bat palėkose advuokato gīvenėms. Serēlė vaizdounams gīvenėms XXI o. pėrmuojė dešīmtmete pradiuo. Serēlė vėizomė notėkėmā gal būt traktounamė, kāp serēla Breaking Bad prīšistuorėjė. 

Kateguorėjė:televėzėjė
Aleknas

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 98 žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Joudopė

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo, ož 6 km nūg Latvėjės robežiaus. Miestalis īr seniūnėjės cėntros. 

## Istuorėjė
Joudopė pėrmuojė lėika pamėnavuota 1769 m. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 2043 žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kokē (Joudopė)

**Kokē** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
2018 m. lapkristė Rosėjės agresėjė prīš Okraėna

300px|thumb|right|Rosėjės laivs Don taranou Okraėnas laiva Yani Kapu

**2018 m. lapkrėstė agresėjė prīš Okraėna** - 2018 m. lapkristė 25 d. notėkėms, kūmat Rosėjės kariauna ožpoulė Okraėnas laivos plaukosios par terp Rosėjės ė Okraėnas asontė Kerčė sāsiaurė. Rosėjės kariauna taranava Okraėnas laiva ė jiemė šaudīt i Okraėnas laivos. Ton pasēkuo bova sožėistė 6 Okraėnas jūrėivē, Rosėjė ožgroubė trejos Okraėnas laivos ė pajiemė ė areštava ton laivū jorėivios.  

## Pasēkas

Rosėjės agresėjės prīš Okraėna pasēkuo sorengts grēts JT puosiedis. Okraėnas Prezėdents devė Okraėnas parlamentou, Akštiausē Radā, siūlėjėma ėvest kara stuovė. Okraėnas Rada patvėrtėna kara stuovė 30 dienū Okraėnas regėjuinūs asontius šalėp Rosėjės sėinas, šalėp Muolduovas Padnestres regėjuona ė šalėp jūras.

## Šaltenē

Kateguorėjė:notėkėmā
Stīvens Hilenbergs

[thumb|Stīvens Hilenbergs, [2011]]
**Stīvens Hilenbergs** (, 1961 m. rogpjūtė 21 d. – 2018 m. lapkristė 26 d.) bova nuognē žėnuoms JAV moltėplėkacėniu fėlmu kūries ė jūru bioluogs. Ons dėdliausē ėšgarsėjė kap fėlmoka „Kempėnioks Plačėkelnis“ kūries.

Hillenburg
Vėrbals

thumb|250px|Siūlā, sonertė ont vėrbalū

**Vėrbals** ī tuokis rakonds, rēkalings mezgont. Tas īr ėlgs metalėnis (gal būtė ė plasmasėnis, medėnis, kaulėnis) vėrbs, katrou vėins gal smālos ī, vuo kėts – ožlėnkts. Mezgont ont vėrbala nera siūlu akis, ka tuos naėšbiegtom, ka laikītūs krūvuo.

Kateguorėjė:Rakondā
Estėjės vieleva

thumb|250px|Estėjės vieleva, pluotis ė ėlgis santykis 7:11

**Estėjės vieleva** - Estėjės valstībės vieleva. Ana īr trijū spalvū vieleva, sosėdara ėš trijū huorėzontaliū joustū – žīdruos (vėršou), jouduos (par vėdorė) ė baltuos (apatiuo).

Kateguorėjė:Vielevas
Kateguorėjė:Estėjė
Lėnkėjės vieleva

[right|thumb|250px|[Abruozdielis:FIAV 111000.svg|20px Pruopuorcėjės 5:8]]
[right|thumb|250px|[Abruozdielis:FIAV 000110.svg|20px Pruopuorcėjės 5:8]]

**[[Lėnkėjė|Lėnkėjės]]** tautėnė **[[vieleva]]** – statiakompė skvarmas, padalinta i dvė vėinuoda aukštė golstė joustė – vėršoutėnė jousta īr balta, vuo apatėnė – rauduona.

Kateguorėjė:Vielevas
Kateguorėjė:Lėnkėjė
Viškas

thumb|245px|Svėrna viškā

**Viškas** aba ***viškā*** īr kuokė truobesė vėršotėnė dalės, katruo tink kon tās krautė. Viškuom pėrmiausē šauka svėrna vėršu, katramė liuob laikīs džiuovinta mēsa, grūdus, šėina. Tepuogė viškuom vadėn ė truobas vėršotėni aukšta, katramė laik vėsuokius mažā nauduonamus rakondus, jiedė atsargas. Viškūs žėima būn dėdlē šalta, vuo vasara karšta.

Viškas tepuogė īr pakīliejėms bažninčiuo, vėršom doru. Tenās stuov varguonā ė rėnkas gīduorē.

Kateguorėjė:Patalpas
Švedėjės vieleva

[thumb|250px|[Abruozdielis:FIAV 110110.svg|20px Švedėjės vieleva. Pruopuorcėjės: 5:8.]]

**[[Švedėjė]]s vieleva** () ī žīdram statiakompėm fuonė esontis geltuons skandėnavėškos krīžios.

Nug 1916 m. bėrželė 6 d. – Švedėjės vielevas dėina. 1983 m. ta dėina itēsėnta kap *Valstībėnė Švedėjės dėina*.

Kateguorėjė:Vielevas
Kateguorėjė:Švedėjė
Danėjės vieleva

[thumb|250px|'''Dannebrog'''. Ton vielevas versėjė da vadėnama '''Stutflag'''.<br />[Abruozdielis:FIAV 100100.svg|23px Pruopuircėjės: 28:37]]

**Danėjės vieleva** (dan. - *Dannebrog*) ī rauduonam statiakompėm fuonė esons balts skandėnavėškos krīžios.

Danėjės vieleva ī seniause nepakēsta ė tebnauduonams vieleva. Mėslėnama, ka Danėjės vieleva pradieta nauduotė jau XIV o. 

Kateguorėjė:Vielevas
Kateguorėjė:Danėjė
Suomėjės vieleva

[right|thumb|[Abruozdielis:FIAV 100100.svg|23px Suomėjės vieleva.Pruopuorcėjės: 11:18]]

**[[Suomėjė]]s vieleva** 
(, ) ī baltam statiakompė laukė esons mielėns skondėnavėšks krīžios.

Vieleva pradieta nauduotėi XX omžiaus pradiuo. Ana bova sotverta palē Danėjės vieleva pavīzdė. 
 
Kateguorėjė:Vielevas
Kateguorėjė:Soumėjė
Islandėjės vieleva

[right|thumb|[Abruozdielis:FIAV 100100.svg|23px Pėlėitėnė Islandėjės vieleva. Pruopuorcėjės: 25:18]]

**[[Islandėjė]]s vieleva** - ī mielėnam statiakompėm fuonė esontė balts ė rauduons skandėnavėškos krīžē.

Kateguorėjė:Vielevas
Kateguorėjė:Islandėjė
Okrainas vieleva

thumb|250px| Okrainas vieleva. Pruopuorcėjės: 2:3

**[[Okraina]]s valstībės [[vieleva]]** – statiakompė skvarmas, padalinta i dvė vėinuoda aukštė golstė joustė – vėršoutėnė jousta īr mielėna, vuo apatėnė – geltuona.

Kateguorėjė:Vielevas
Kateguorėjė:Okraina
Muonaka vieleva

[thumb|220px|[Abruozdielis:FIAV 110110.svg|23px Pruopuorcėjės: 4:5]]

**[[Muonaks|Muonaka]] vieleva** ī statiakompė skvarmas, padalinta i dvė vėinuoda aukštė golstė joustė – vėršoutėnė jousta īr rauduona, vuo apatėnė – balta.

Kateguorėjė:Vielevas
Kateguorėjė:Muonaks
UNIAN

**UNIAN** aba **Liousa Okrainas Ėnfuormacėjės Agentūra** (; *Ukrayins'ke Nezalezhne Informatsiyne Ahentstvo Novyn*) - liousa Okrainas naujīnū agentūra, torontė sava cėntrėnė būstėnė Kijevė. Agentūra ikorta 1993 m. kuova mienesie. Tor aple 500 ėnfuormacėniū klijentu, dėsponoun aple 200 000 puortėgrapėju sava puortėgapėju bankė.

Kateguorėjė:Okraina