open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pastarnuoks

thumb|200px|Pastarnuoka žėids
thumb|200px|Pastarnuoku šaknis

**Pastarnuoks** aba ***pasternuoks*** () ī tuokė daržuovė, žuolīns, muokslėškā ons prigol prī skietėniu augalū (*Apiaceae*) šeimuos.

Tasā augals pragīven do aba ė daugiau metu. Pastarnuoka šaknės stuora, panašė kap muorka, ale dėdlesnė, balta. Žėidā būn geltuoni, sokrauti i skietius. Stombris būn briaunuots, aukštiau vėdorė šakuots, stamontros, apaugė̄s trompās, šiorkštēs plaukalēs. Lapā kap plonksnas, tora savuotėška smuoka.

Žīdia pastarnuoks nug lėipas lėg siejės pabonguos. Aug pakelies, pagriuoviūs, pīlėmu šlātūs, pėivūs, patuoriūs, tīrūs, augėnams daržūs. Anam tink prīmuolė dėrvas, katras apstingas azuoto.

Pastarnuoks ī senuobėnė daržuovė, ė prīš ivežont bolbės liuob būtė tonkē jiedams. Anou šaknis ė jauni lapā tink saluotuom, kap pagards. Tink gīvuoliam šertė.

Kateguorėjė:Daržuovės
Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Šondrėika

thumb|200px|Šondrėika

**Šondrėika**, kėtap ***atgėrīs, atgėrie, atgėrė, atgėrē*** () ī tuokis savuotėškos, papartem gėmėnings augals.

Šondrėikas natora žėidū, anūm lapā maži, tonkūs kap žvīnalē. Ėšaugėn tuokė nadėdlė statmena varpalė, ėš katruos nug lėipas lėg siejės bīr tuokės dolkalės (spuoras).

Aug šondrėikas sausuos medies, īpatingā pošīnūs, sausūs vėitūs pelkies. Vėina rūšės šondrėiku (šarkakuojē) šliaužioun palē žemė, kėta (varintios) aug statē i vėršo.

Šondrėika īr dėdlė liekarsta. Žėidū miltelēs barsta ruonas, vuotis, sošotėmus. Ka šondrėikas ciela čiesa žalion, ta ėš anūm taisa vainėkus, papoušėmus.

Kateguorėjė:Augalā
Peletrūns

thumb|240px|Peletrūns

**Peletrūns**, kėtap ***palatrūns, peletrūna*** () ī tuokis žuolīns, katros muokslėškā prigol grāžažėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimā, ėr ī gėmėnings kėitiou ė žalmediou.

Tuojė žuolie daugiametė ī, ožaug 60-150 cm aukštoma. Stombris tėisas ī, lapā ėlgi, ėštėsi, so trompās dīglalēs. Žėidā peletrūnā smolki, balti ī, aug krūvuo žėidīnė. Žīdia lėipas–rogpjūtė mienėsēs.

Peletrūns toria gera smuoka, tūdie žal’s aba sosausints tink kap pagards. Anou ded i daržuoviu ė mēsuos jiedius, zopės, žovi, kiaušiu jiedius. Peletrūnus tepuogė ded i sūri, rūgpėini, saluotas, raugtus agorkus, tuomatus, grības, marėnatus.

thumb|left|150px|Peletrūna žėidā

Peletrūns dėdlė liekarsta ī: so anuo vara mīžala, gerėn jiedroma, gīda skrondė lėgas, padėdliejosė rūgšti, epelepsėjė, traukolius. Peletrūna ded i antas, ka perenie doutom gera smuoka.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Žuolīnā
Pastarnuokielē

thumb|200px|Baltė̄jė pasternuokielē

**Pastarnuokielē** aba ***pasternuokielē, baltė̄jė pasternuokielē, pėinžuolė*** () ī tuokis žuolīns, muokslėškā prigolons skietėniu augalū (*Apiaceae*) šeimā. Anėi aug Euruopuo, Vėdorė Azėjuo, Mažuojuo Azėjuo ė Kaukazė.

Pastarnuokielē aug sausūs pėivūs, dėrvuonūs, palaukies, pamedies, medies, pruogomūs, žuolietūs šlātūs, pakelies. Anėm tink prastas, lėngvas dėrvas, nasibėjė sausmetė.

Tasā žuolīns daugiametis ī, ožaugons lėg 60 cm aukštoma. Šaknės anou būn šakuota, ėšėlga, stiombris statmens, briaunuots. Lapū nie daug, anėi ėšruod kap plonksnas.

Žieds ī 5-8 cm skersmenė skietis, katramė ī da 6-12 skietoku. 

Pastarnuokielē ī vaistažuolė: tas ī liekarsta nug skrondė biedū, vėdoriū potėma, vara prakaita.

Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Vėdorė Azėjė

[miniatiūra|460x460px|Vėdorė Azėjuos gomtėnis [žemielapis]]
**Vėdorė Azėjė** aba Vėdorėnė Azėjė ī tuokis krašts Azėjės žemīna vėdorėnie dalie. Paprastā prī anuos prigol Kazakstans, Ozbekėstans, Kirgėzėjė, Tadžėkėstans, Torkmienėstans. Sīkēs būn, ka Vėdorė Azėjė laika da ė Afganėstana, Muonguolėjė, Vakarū Kėnėjė (Rītū Torkestana).

Vėdorė Azėjuo ī gausoms dīkīniu (Karakomā, Kėzėlkomā, Taklamakans), šmuotās ēn kalnā (Tianšanis, Altajos, Pamīrs). Īr dėdliū ežerū (Kaspėjė, Arals, Balkašos), ale anėi daugomuo droskingi.

Vėdorė Azėjuo gīven daugomuo tiorkā – kazakā, ozbekā, torkmienā, kirgėzā, oigūrā. Īr ėr indoeuropėitiu – tadžėku, poštūnu, rosu.

Kateguorėjė:Azėjė
Žemčiūgs (augals)

thumb|240px|Žemčiūgā

**Žemčiūgs**, kėtap ***žėrnelē, žėrnėkielis, žėrniokā, žėrnotē*** () ī tuokis augals, muokslėškā prigolons brondėniu augalū (*Fabaceae*) šeimā.

Tasā augals vėinmetis ī, anou stombris tēvs (vėrkštės), ė sokas ont kėtū dāktū. Žėidā ėšruod kap pleštekės, būn vairiū spalvū (tonkiausē balti ė rauduoni), sogolė̄ i kekės. Paskom ėš anūm palėik brondelės so tuokēs joudās žėrnelēs.

Žemčiūgs – sena darželiu kvietka ī. Anūm žėidokā daili, toria gera smuoka. Tink merkėmou. Žemčiūgā miegst saulėitas vėitas.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Liekarsta

thumb|240px|Šmuots kemėniu liekarstu
**Liekarsta**, kėtēp ***liekarsts, vaists*** ī tuokis dākts, katros tink žmuoniū aba gīvuoliū gīdīmou.

Nug sena žmuonis paprastā liuob gīdītėis vaistėnėm žuolėm, žuolīnās, katrūs taisītė muokies žuolėninkā. Daugoms augalū tori kuokiū nuorintās kemėniu medegu, katras tink kuokē nuorintās lėgā gīdītė.

Šiuo gadīnie sosikūrė farmacėjės indostrėjė, katra jiemė liekarstas dėrbtė kemėškā, tas ī, ėš augalū, kemėniu medegu ėšgrīnintė tūs kemėkalus, katrėi macniausē gīda lėga. Liekarsta tonkiausē pardoud aptiekuosė.

Kateguorėjė:Liekarstā
Apīnīs

thumb|250px|Apīnē

**Apīnīs** () ī tuokis augals, muokslėškā prigolons kanapėnėm augalam (*Cannabaceae*).

Ta ī daugiametė vėjuoklė, katra ėšaug lėg 8 m aukštoma. Šaknės apīnė būn daugiametė, vuo strombrē (vėrkštis) kuožnās metās žela naujės. Ont stombrė būn tuoki kėbokā, katrās apīnīs keberuojas par medius, tuoras, krūmus. Lapā 8-15 cm ėlgoma, skiautieti (ėš 3-5 daliū), dontītās kraštās. Apīnē žīdia nug bėrželė lėg rogpjūtė narīškēs žėidokās, katrūs apdolkėn vies. Muoterški žėidā būn ont vėina augala, vuo vīrėški ont kėta, tūdie ka sonuoktom sporgā, rēk ka abījū gėmėniū apīnio augtom šalėmās. Vaisios apīnė ī tuokis žalis sporgs, katros ešruod kap minkštos kankuoriežis (ba so žvīnalēs). Nūnuokst tėi sporgā par rogpjūti-siejė.

Apīnē aug lapoutiu ė skojoutiu medies, īpatingā medies opiu krontūs. Tonkē augėnams šalėp nomū, gīvenėmūs.

Ėš apīnė sporgu taisa alu, kartė erbata, katra vēk kap ospakajuoncā, paded ožmigtė. Apīnė vėrkštis tink vėrvėm pintė.

Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Pelievėrkštė

: *Pelievėrkštėm da šauka [[apīnīs|apīnius]] ba sporgu.*
thumb|200px|Pelievėrkštė

**Pelievėrkštė** aba ***pelievėrkštis, rūgtis*** (, sin. *Polygonum convolvulus*) ī tuokis augals, žuolie, katra muokslėškā prigol rūgtėniu augalū (*Polygonaceae*) šeimā.

Tasā augals vėinmetis, aug kap vėjuoklė. Stombris basikabaruojons, ožaug lėg 1 m ėlgoma, sokas aplinkou kėtus augalus palē laikruodė ruodīklė. Lapā līgēs kraštās, šėrdėis skvarmas, 1,5–6 cm ėlgoma, 0,7–3 cm platoma. Žėidokā menki, žaliuoki, sogolė̄ i kekės.

Pelievėrkštės aug daržūs, laukūs, javūs, pėktžuolė ī. Anuom tink saulietas vėitas, gerā vedėnama dėrva. Sieklas tink jiediou.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Uošopis

**Uošopis** () īr opalis šiaurės vakarū Žemaitėjuo, Kretingas rajuonė ė Palonguo, tas ī vėins ėš 3 Palonguos miestė salontiu opaliu (kėti īr Ronžė ėr Kanėvuosis) Baltėjės jūras ėntaks. Aukštopis Palonguos miestė šaukiams **Vanagopė** (nū vanags), vuo tiktās nū santakas so bavardio ėntako, kors ėštek ėš Konėgiškiu ežera, šaukiams **Uošopio**. Prasided šalėp Kontėninku (šiaurės šmuota Palongas m. dalis, mediūs, vadėnamu "Kuopu medė" ), tek i šiaurė, vuo šalėp Ožkanavės sok ī vakarus, itek ī Baltėjės jūra. Uošopis tek šalėp Palonguos uora ousta. Vagol Ošopė ožvadints Uošopė taks.

Ėntakā:
* kairė̄jė – 4 bavardē opalē
* dešėnė̄jė – Kanėvuosis ėr 4 bavardē opalē


Abruozdielis:OšupioTakasCyklostezkaOdMostu.JPG|Uošopė taks
Abruozdielis:SoutokXVanagėVsOšupis001.JPG|Vėita, kor Vanagopė (kair.) ož santakas so opalio nū Konėgėškiu ežera vadėnama Uošopio
Abruozdielis:SoutokOšupisKaniavosis.JPG|Uošopė (kair.) santaka so Kanėvuosio (deš.)
Abruozdielis:Ošupis001.JPG|Uošopis


## Šaltėnē

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Palongas rajuona opis
Petroška

thumb|250px|Petrošku lapā

**Petroška** () ī tuokis žuolīns, augėnoms prī nomū. Muokslėškā prigol prī skietėniu augalū šeimuos.

Petroška būn 30-100 cm aukštoma. Stombris nug vėdorė praded šakuotėis. Lapā ėšruod panašē kap plonksnas, sosidalėnė̄ i mažesnius lapalius. Augals dvėmetis ī, tūdie ontrās metās palėkta petroška ėšlaida žėida, katros žīdia bėrželė – lėipas mienėsēs, ėšruod kap skietis, sosided ėš baltū žėidoku.

Petroška tora gera smuoka, tūdie anuos lapā ė šaknis ēn kap pagards i zopės, saluotas, mēsuos, bolbiu jiedius.

Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Pėpėrlapis

thumb|200px|Pėpėrlapis

**Pėpėrlapis** kėtap ***palazdie*** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī kartoulėniu augalū (*Aristolochiaceae*) šeimuos.

Ta žuolie daugiametė ī, ožaug lėg 4-10 cm aukštoma. Aug palē žemė, šliauža pu samanuom. Lapā pėpėrlapė ī stuori, mēsingi, blizg, ėšsilaik par žėima. Žėidā mažiokā, rodi, ėšruod kap varpalē. Pėpėrlapė lapā, īpatingā jēb anūs patrini, doud pėpėru smuoka.

Tasā augalioks aug lapoutiu ė maišītu mediu smalkūs, pamedies, krūmūs, ont krūmingu ė medingu opiu tepuogė ežerū krontū. Anam tink rėibė žemė. Augals šiap tās trocīzna ī, ale anou doud veršiams nū trīdas.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Poplaiškė

thumb|200px|Poplaiškės

**Poplaiškė** () ī tuokis ondens augals, katruo lapā ėšruod panašē kap popas. Poplaiškė prigol prī poplaiškiniu augalū (*Menīanthaceae*) šeimuos.

Tasā augals daugiametis ī, būn 15-33 cm aukštoma. Toria ėlga, šliaužonti stombri. Lapā so ėlgās kuotās, sosided ėš trėjū daliū, toria kartoma. Žėidā sogolė̄ i tuokė poukštė, balti ė rožavi.

Žīdia poplaiškė nug gegožė lėg lėipas. Aug ana stuovintiam ondenī, balūs, liūnūs, griuoviūs. Tasā augals nie rets.

Sausinti poplaiškė lapā, katrėi nuognē karti ī, ēn kap liekvarsts. Anās gīda drogi, kuosoli, oždegėmus, ruonas, nėižus, šėrdėis sonkoma. Poplaiškė doud ka pagerietom jiedroms. Seniau anou lapus liuob rūkītė kap tabuoka. Poplaiškė laiškūs ė onkšties dara rodā.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Ončė

**Ončė** aba ***Ančė*** ī tuokė opės rītū Žemaitėjuo, Šešuovėis dešėnė šmuota ėntaks. Prasided šalėp Klėbaliu suodas, pelkīnūs, 6 km i vakarus nug Kražiu. Teka Ončė i pėitus par Kelmės, Šėlalės ė Tauragies rajionus. Prī Skaudvėlės ont opėis tvanka ī, pasidarė̄s prūds, katros 12,5 ha dėdloma ī.

Ėntakā:
* dešėnė̄jė: Ringė, Skliaustis, Klotopis, Pela, Inkstėls, Ūkis;
* kairė̄jė: Plūsčė, Sovėrkštė, Šnipšdauba, Līdeku ravs.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Olaf Broch

thumb|right|200px|Uolafs Bruoks

**Uolafs Bruoks** (, 1867–1961 m.) bova Nuorvegėjės kalbėnīks, pargoldītuos, slavu ė baltu kalbū tīries.

Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Popa

thumb|200px|Popu brondis

**Popa** () ī tuokis augals, daržuovė, katra muokslėškā prigol prī brondėniu augalū (*Fabaceae*) šeimuos.

Tasā augals vėinmetis ī, ožaug nug 40 lėg 120 cm aukštoma. Toria popa ėlga šakni ė statmena stombri. Lapā aug groties, vėins prīšās kėta. Žėidā baltuos spalvuos, kap laivelē, aug pu 5-8 kekies. Popa ožaugėn lėg 20 cm ėlgoma brondis, katras pradiuo būn žalės ė mēsingas, ale paskom paroduo. Tūsė brondīsė  būn pu 3-5 dėdlės, stambės sieklas.
Žīdia popas par vasara – nug bėrželė lėg rogpjūtė.

Popas ī sena daržuovė, katra žmuonis gausē liuob taisītė jiediou. Popas liuob koltė, ėš anūm dėrbtė mėltus, vuo ėš anūm keptė pīragus, maišītė i douna. Tepuogė popas jied vėrtas, ded i zopė (popīnė). Da popas, anūm vėrkštis, žalės brondis gers šierals gīvuoliam ī.

Čiesos, kap žīda popas ī ***popžīstis*** (aba *popžīdis*) – tap seniau vadėna ton čiesa, kap žėimuos atsargas jau bėngės, vuo naujė derliaus da nie. Ton čieso žmuonis tora valgītė kūdiau ė lauktė, kap ožderies popas ė būs švėižė jiedė.

thumb|left|200px|Popėina (popu lauks)
thumb|left|200px|Popas

Kateguorėjė:Daržuovės
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Lokštā

thumb|240px|Lokštā

**Lokštā** kėtap ***lokšts, lokšta, žōskuojė, žōskuojis*** () ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī viedrīnėniu augalū (*Ranunculaceae*) šeimuos.

Augals daugiametis ī, 12-40 cm aukštoma. Lokštu stombrē būn stori, apvali, toštavėdorē, golsti aba augontīs i vėršu, šakuoti. Lapā stambi, veši, rīškē žali. Lokštu žėidā dėdli, geltuoni, so 5-10 lapaliu.

Žīdia lokštā pavasari, balondė–gegožė mienėsēs. Aug šlapiūs pėivūs ė medies, liūnūs, griuoviūs, opiu, ežerū krontūs, anėm patink šlapės, skalsės dėrvas. 

Lokštā trocīzna ī. Anās apsitrocīj arklē, karvės, žōsītē. Tink kap liekvarts gīdītė skūras lėgas.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kartenas pėliekalnis

thumb|250px

**Kartenas pėliekalnis** ī pėliekalnis vakarū Žemaitėjuo, Kretingas rajuonė, 0,8 km i pėitus nug Kartenas, ont Mėnėjės kairė kronta. Da šaukiams Pėlėm, Pėlalė, Švedu kalno, Lūžtėis kalno.

Kalna šlātā stati, lėg 30 m aukštoma. Vėršou ī 48×40 m dėgloma ākštė. Palėkė̄s pėliekalnė pīlėms ė do griuovio.

1,5 km i šiaurės rītus stūksa Gintarū pėliekalnis, senuobės gīvenvėitė ė kapā, ož anūm – Martīnaitiu pėliekalnis. I vakarus nug pėliekalnė riuogsa Laumės kūlis, vuo šalėp anuo Kartenas Lurds ī (bovė̄s alks).

Žmuonis rokoun, ka ont kalna liuob būtė dėdlė pėlės, katra valdė žemaitiu karalios. Ta pėli nesīk poulė rosā ė švedā. Būktās sīki ė rosā, ė švedā sīkiom ožiejė tuos pėlėis poltė. Ale anėi jiemė ginčītėis, katrėi pūls pėrmi, tūdie pradiejė vajavuotė. Ton dākta nug pėlėis buokšta veiziedams valduons būktās sošaukė̄s: „Veiziekiet, karė tenā!” Tūdie daba ta vėita Kartena ī.

Mīslėjama, ka IX–XII o. Kartena bova dėdlē svarbos koršiu žemės Ceklė puosts. Pėlės nesīk ats’gīnė nug ožpolieju, bet 1263 m. ana sopleškėna krīžioutē. 

## Nūruodas
* Lietovuos pėliekalnē: Kartena
* Salontū regėjuonėnis parks: Kartenas pėliekalnis
* Kartenas pėliekalnis: Kretingas rajuona torėzma infuormacėjė
* 
* Kartenas pėliekalnis: Kretingas krašta encikluopedėjė
* Kartenas pėliekalnis: īoutube.com

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Kretingas rajuons
Kaliedātis

thumb|250px|Kaliedātē

**Kaliedātis** kėtap da ***kaliedielis, pluotka, pluotkelė, apluotka*** ī tuokis švėnts papluotis, katra jied par Kūčiu vakarienė. Ana kep ėš kvėitėniu mėltu ėr ondens metala skvarmuo, da ėšpaiša švėntās abruozdielēs, katrėi vaizdoun Jiezaus gėmėma. Sīkēs da liuob ėšrašīs džiuovintās lapās aba rūtu šakalėm.

Kaliedātius kep ė švėntin vėinuolē aba bažninčės. Anūs seniau liuob ėšvežiuotė pu žmuonis zakristėjuons aba vargamistra. Kuokis kaima žmuogos paėms arkli ė pasisodinė̄s bažninčės žmuogu vėsor ėšvežiuos. Pluotkelius laikīs tuokiam koparali. Kaliedātius liuob dalintė ė konings kalieduodams. Žmuonis ož kaliedaiti pėningās aba grūdu saika liuob doutė. Daba kaliedātius žmuonis gaun bažninčiuo.

Kaliedātis īr kap ė bažninčiuo apieruojamas uostėjės atėtėkėms. Anuo dalėnėmasės rēšk meilė, tīroma, skalsa. Ba katalėku tradėcėjės, tas īr ė sena baltu tradėcėjė apieruotė ė dalintėis douna.

Lėg Kūčiu dėinuose kaliedātis nuognē kieravuojams, isokams i švaru abrūsa. Par Kūčiu vakarienė, kap pradiuo vėsi pasimelda, šeimuos tievs jėm kaliedāti ė doud laužtė žmuonā, vuo paskum ė kėtiem, dalindams da palabėn, kū tās gerā pasaka. Paskum kuožnos da terposavi pasilauža kaliedātius. Paprastā kaliedātė paskum da ided ėr i jiedius, īpatingā i grūdus, kas jiedis taipuogė būtom pašvėntints.

Kateguorėjė:Viera
Kateguorėjė:Jiedē
Advėnts

**Advėnts** īr čiesos posketvirtuos nedielės pėrm Kaliedu. Tas ī čiesos sositoriejėmou, Kaliedu laukėmou. Advents prasided Švėnta Andriejaus dėina – ana nie vėinuoda kuožnās metās, ale ėšpoul kor tās lapkristė pabonguo aba groudė pradiuo. Tou čiesou jau ožsibeng vėsi ūkė darbā, pamažo žmuonis jėm taisītėis Kalieduom. Par Advėnta žmuonis dėrb tap, ka nakeltom alasa, ba tap kėtās metās gal visuokės nelaimės nutiktė. Tūdie žmuonis liuob nekirs medės, nekirps aviū, nepils pagalviu ė kt. Pondielēs būtėn laikītėis pasninka – nejiestė mēsuos, vuo vėituo anuos tonkiausē jied žovi.

Par advėnta vierīta, ka vaikšta dūšės, vieliuokā, ė jēb anūs kap tas sotrikdīsi, ta anėi pridarīs ėškadas aba gausi numėrtė. Tou čiesou nagalam šuoktė, garsē dainiuotė, ožtatās dainiuo spakainas advėnta dainės, min mīslės, ēn ratalius.

So Kaliedu rīto advėnts bengias ė prasided jau linksmībės čiesos.

Kateguorėjė:Viera
Kateguorėjė:Papruotē
Žėrnis

thumb|200px|Žėrnē žīdia

**Žėrnis** () ī tuokis platē jiediou nauduonams augals, muokslėškā ons prigol prī brondėniu augalū (*Fabaceae*) šeimuos.

Žėrnis vėinmetis augals ī. Anou stombrē tēvi, vīniuojas, šliaužiuon ė šaukiami vėrkštim ī, tūdie ka žėrnē geriau augtom anėm stata vītės. Lapā sosided ėš mažioku lapoku ėr ėšruod kap plonksnalės. Ont lapu galioku ī tuoki ūselē, katrās augals vīniuojas. Žeidalē balti. Žėrnis sonuokėn brondis, katrūs sugolosės žaliuos spalvuos (kap vėsā sonuokst, ta parodou) sieklas, tas ī žėrnē.

Senuobie žėrnius liuob pjaus pjautovās, paskom kūls (mašėnuom, špragėlās). Vėrkštis sausėns ont balkiu žardie.

Žėrnē nug sena bova nuognē svarbos jiedis. Anėi tink jiedėmou žali, vėrti, ėš anūm taisa kuonservus. Seniau tonkē liuob mals žėrniu mėltus, ėš katrū keps blīnus, dies i douna ė kt. Ėš žėrniu da taisa zopė – žėrnīnė, trin so bolbėm (kionkė). Žėrniu jiedē īpatingā jiedami par pasninka.

Žėrnē gers šierals ī. Anās pena kiaulės, šera gīvuolius vėrkštėm. Ėš žėrniu liuob darė ė vėsuokius tarškalus, barškalus (pvz., i kiaulės pūslė pridies žėrniu).


Champ de petits poids à Morigny-Champigny 1.jpg|Žėrnėina
Green peas.jpg|Žėrnē
Peas in pods 2016 G1.jpg|Brondis


Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Daržuovės
Vėrkštė

thumb|200px|Žėrnė vėrkštė

**Vėrkštė** kėtap da ***vėrkštie, vėrkštis, vėrkštės*** ī tuokis kap katrū žuolėniu augalū stombris, katros pagelbie augalou keberuotėis ė laikītėis ont kėtū augalū aba pavėršiu. Vėrkštės toria daugoms vėjuokliu (vīnougės, apīnē, viesorkē, soskē ė kt.), ale tepuogė vėrkštėm šauka ė vairiū kėtū augalū stombrius, katrėi aug šliauždami, sokdamėisi. Sakuoma, ka vėrkštės toria ė žėrnē, agorklā, bolbės, lēšē, popas ė popalės, ruopotės. Vėrkštiū galā paprastā būn so ūselēs, katrėi palaika vėršktė ožsikabėnosė ont kou tās. Kā augalā so vėrkštėm (agorklā, žėrnē, popalės) geriau augtom, soktous i vėršo, žmuonis paprastā anėm ītaisa lazdas, virvės, kuopetielės, parėša.

Daugoma augalū vėrkštės tink gīvuoliam šertė, medius apraišiuotė, goltou īkluotė, kap krāks, švėižės žėrniu vėrkštės tink jiediou.

Kateguorėjė:Augalū narē
Balčė

**Balčė** ī tuokė opės rītū Žemaitėjuo, dešėnė šmuota Šešovėis ėntaks. Prasided Kelmės rajuonė, Pakražontė seniūnėjuo, prī Padvarninku suodas. Sal i pėitus, pėitrītius. Sotek Balčė so Šešovėm prī Īliu suodas.

Ėntakā:
*Varnė, Giegžnos, Giemė, Kompė.

Prī Balčės stūksa Požū ė Pabaltiu pėliekalnio.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Pasninks

**Pasninks** ī tuokis čiesos, par katruo žmuonis nejied mēsuos, pėina, sīkēs ė da kėtuokė rėiba, gīvuolėnė jiedė. Palē katalėku papratima pasninks būn do sīkio i metus: vėins par Advėnta, kėts par Gavienė (tas ī, prīš Kaliedas ė prīš Velīkas).

Pasninks sositoriejėma čiesos ī. Žmuonis nekel alasa, našuok, skardē nadainiuoj, apmīslėn sava griekus. Sosilaikīms rēškias ė jiedėmė. Seno papratėmo žmuonis mēsuos nejied ciela pasninka (ons liuob tēstėis lėg 7 nedieliu, paskom tas pasimainė, ka nejied tėktās pondielēs). Gal būt niejiedama ė pėina, svėista, sūrė, kiaušiu, nageriams alkaguolis. Par pasninka žmuonis liuob jies daugomuo žovi, kroupas, žėrnius, bolbės, grības, douna. Kap katruom dėinuom (Kūčiu dėina, Dėdlīji pondieli) ėšpoul „sausos pasninks“ – tūmet jied tėktās douna, droska, cėbolius, gera tėktās ondeni.

Pasninkautė liuob klius ė kap klebuons doud ož griekus, tepuogė tenk svēkstont pu lėgū.

Dabartėnēs čiesās pasninka papruotīs beng ėšnīktė.

Kateguorėjė:Papruotē
Kuompuots

thumb|200px|Slīvu kuompuots

**Kuompuots** ī saldos jiedis, taisuoms ėš vāsiu aba ougu, katras verd ondenie so sokrom. I kuompuota ded vairius sausėntus vāsius: vuobolius, grūšės, slīvas, ougas (spangoulės), daba tonkē ded ė svetėmžemiu vāsiu: abrėkuosu, ananasu. Geriams šėlts aba ataušėnts, paprastā jau pu jiedėma, kap deserts. Kap katrūs Lietovuos vėitus kuompuots ī Kūčiu gierals (īpatingā aple vėdorė Lietova).

Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Spongoulė

thumb|250px|Spongoulės

**Spongoulė** () ī tuokis ougas vedons augals, katros prigol prī erėkėniu (*Ericaceae*) augalū šeimuos.

Spongoulės stombris golsts, šakuots ī. Lapā maži, paėlgi, stuori, trompās kotelēs.

Žeidokā būn maži, rausvi ėr ėšaug ont kuoteliu. Praded žīdietė gegožė pabonguo. Rogpjūtė pabonguo spangoulės jėm noukintė tuokės tomsē rauduonas ougas. Anas tink jiedėmou ė žalės, ė sausintas aba vėrtas. Spangouliu ded i kėsielio, kuompuota, pīragus, bondielius, ougīnės.

Spongoulės aug spongoulīnūs – tas ī liūnūs, i katrūs tonkiausē ēn pakliūtė tėktās par sausmė aba kap pašāl. Anas aug ont kėmėnū ė kēsū.

Kateguorėjė:Ougas
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kanapīnė

**Kanapīnė** aba ***spėrgotė*** ī tuokis žemaitėškos jiedis, statuoms ont Kūčiu stala.

Kanapīnė taisa ėš kanapiu sieklu: anas rēk nuplautė, nusausintė, vuo paskum pakeptė sausuo petelniuo, ka pradietom spragsietė. Paskum anās rēk somaltė aba sogrūstė. Tūmet i tas kanapės da ded žiopsnāti droskas, cėboliu ė česnagu. Kanapīnė jiedama so bolbėm so „mondorielēs“.

Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Cėbolīnė

**Cėbolīnė** ī paprasts žemaitiu jiedis, statuoms ont Kūčiu stala. Tas ī silkė so cėboliu rasalo.

Onkstiau cėbolīnē liuob jėms tėktās silkės kramė, bet daba ana taisa ėš cielas silkės. Žovi rēk ėšdarītė, sosoktė i gazieta ė keptė ont pirkšniu. Paskum gazieta nujėm, silkė sotrin bliūdė so medėnio šaukšto, da ided puora vėrtū bolbiu, katras tepuogė sotrin, ėr ožpil šalto vėrinto ondenio. Tūmet dā ded gėižėnēs pjaustīta cėboli, ided pėpėru, droskas, šlakioka acta. Vėskos jiedama so bolbėm so „mondorielēs“.

Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Gonsė

**Gonsė** īr opės rītū Žemaitėjuo, Kelmės rajuonė; Vėntas dešėnė šmuota intaks. Ėštek Gonsė ėš Varvalė ežera, katros īr i rītū posė nug Žeimaliu suodas. Tek opės daugomuo ont šiaurės vakarū. Prī Laikšiu suodas partek par dėdli Paviežopė tvenkėniū kuompleksa. Itek i Vėnta šalėp Šeškopė suodas.

Intakā: Mergopis (dešėnīsis), Ramočė, Smertopis (kairiuojo).

Prī Gonsės stuov tuokės suodas: Paramuotis, Lākšės, Vabalē.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Šiaušė

**Šiaušė** īr opalis šiaurės rītū Žemaitėjuo, Šiauliu ė Kelmės rajuonūs, Dobīsas kairė šmuota intaks.

Šiaušė ėštek ėš Riekīvas aukštapelkės. Srūn ont pėitū ė pėitvakariu šmuota. Prī Pašiaušės ont opėis padėrbtė dvė tvankė.

Intakā: Opītė, Vėžė, Trinkė, Doropis (vėsi kairė̄jė).

Prī Šiaušės stuov tuokės suodas: Vākšniegala, Gilvīdē, Pagervėnė, Kanapėnė, Slėšā, Pėkeliškė, Meškėnė, Ožvėžē, Pašiaušė, Daugėnē, Elvīrava, Mažolaitē, Gembūtėškė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Lazdėninku tvenkėnis

**Lazdėninku tvenkėnis** ī tuokis tvenkėnis vakarū Žemaitėjuo, Kretingas rajuonė, 2 km ont vakarū nug Darbienu. Palėkė̄s kap Darbuos opali ožtvenkė 8,5 km nug anou patėis žiuotiū. Tvenkėnė ėlgoms ī 2,6 km, platoms lėg 1 km.

Tvanka 1108 m ėlgoma ė 6,5 m platoma ī. Ondou bieg par šachta. Tvenkėnis ožtvenkts bova 1976 metās.

So tvenkėnė ondenio laista laukus. Šalėp tvenkėnė Sausdravā, Mažotē ė Lazdėninkā ī.

Kateguorėjė:Kretingas rajuons
Kateguorėjė:Žemaitėjės tvenkėnē
Darba

**Darba** īr opalė šiaurės vakarū Žemaitėjuo; Švėntuosės kairė šmuota intaks. Prasided i šiaurės vakarū posė nug Pluokštiū. Tek par Kretingas rajuona ont pėitvakariu. Partek par Žalėmu, Varniškės, Švėntuosės medės. Žemopie staigē ožsok ont šiaurės, kert Lėipuojės-Palonguos plėnta ė jau Palonguos žemies itek i Švėntaja, anā lėkus 7 km lėg žiuotiū, i rītū posė nug Švėntuosės gīvenvėitės.

Intakā: Dobopis, Lazdopis, Žėba (kairė̄jė).

Ont Darbuos palėkė̄ do tvenkėnio: Darbienu (9 ha) ė Lazdėninku (108 ha). Prī Darbuos stuov Nausiedu, Auksūdė, Darbienu, Želviu suodas.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Kretingas rajuona opis
Kateguorėjė:Palongas rajuona opis
Džuordžos Maiklos

thumb|200px|Džuordžos Maiklos 2006 metās

**Džuordžos Maiklos** (, tėkros vards: Džruordžos Kėrėjatis Panajuotis, 1963–2016 m. groudė 25 d.) bova grāku kėlėma, Onglėjės puop mozėkas dainios ė mozėkonts.

## Dėskuograpėjė
### Stodėjėnē albomā
* 1987 *„Faith“*
* 1990 *„Listen Without Prejudice, Vol. 1“*
* 1996 *„Older“*
* 1999 *„Songs From The Last Centurī“*
* 2004 *„Patience“*
* 2014 *„Sīmphonica“*

### Kuompėlēcėnē albomā
* 1998 *„Ladies And Gentlemen: The Best Of George Michael“*
* 2006 *„25“*

### Gīva garsa albomā
* 1993 *„Five Live EP“* (So gropė Queen)

### Kuoncertėnē torā
* Faith World Tour (1988–89)
* Cover to Cover (1991)
* 25 Live (2006–08)
* George Michael Live in Australia (2010)
* Sīmphonica Tour (2011–12)

Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Kateguorėjė:Mozėkontā
Rūgštos pėins

thumb|right|230px|Rūgštos pėins

**Rūgštos pėins** aba **rūgė̄s pėins** ī tuokis pastuoviejė̄s ė parūgė̄s pėins, katros ėš skīsta ė saldė patapė̄s rūgšto ė tėršto. Pėina rogėma sokela tuokės bakterėjės, šaukiamas streptakuokās. Žmuonis rūšta pėina gera vėina aba so vėrtuom bolbėm, pil i šaltėbarštius, kepėnius.

Kateguorėjė:jiedē
Duolė Partuon

[thumb|right|299px|Duolė Partuon gaun apduovenuojėma [2010 m.]]

**Duolė Partuon** (, gėmus 1946 m.) ī Amerėkas mozėkontė, aktuorė ė dainė, katra pradiėjė sava karjėra 1964 m.

Kateguorėjė:JAV mozėkontā
Debė Reinuolds

thumb|150px
**Debė Reinuolds** (, 1932–2016 m.) bova JAV kėna aktuorė ė verslėninkė. Bova žanuota 3 sīkius. Tonkē vaidėna mozėkėniūs kėnūs. 1979 m. šiaurės Huolėvūdė, Kalėfuornėjuo, atvierė sava šuokiu stodėjė.

1992 m. ana nūsipėrka *The Clarion Hotel and Casino* vėišboti ė kazėnuo, Las Vegasė, Nevaduo, ė davė nauja ožvadėnėma *The Debbie Reīnolds Hollīwōd Hotel*, bet 1992 m. tasā vėišbotis bankruotava.

Kateguorėjė:JAV aktuorē
Moilažuolė

miniatiūra|240px|Moilažuolė
**Moilažuolė** aba ***moilėnė, moilūnė*** (*Saponaria officinalis*) ī tuokis žuolīns, katros muokslėškā prigol prī gvazdėkėniu augalū šeimuos.

Cieluo moilažuolie ī gausoms sapuonėna – tuokės medegas, katra potuoj kap moilos ė tink prausėmousi, diemiems valītė. Augala šaknis dėdlė liekvarsta ī.

Aug moilažuolė opiu krontūs, šalėp keliū. Žīdia nug birželė lėg siejės tuokēs švelnē rausvās žėidās. 

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolīnā
Versalis

**Versalis** () ī Prancūzėjės miests, Parīžiaus prīmiestis. Karalios
Liodvėks XIII, tuo gadīnie mėnkuo Versalė suoduo, ėšbūdavuojė mėnka pėli, katra paskom palėka dėdlēs karalėškās paluocēs. Paskesnēs omžēs Versalis bova palėkė̄s vėsuos Prancūzėjės puolėtėnio cėntro.

Kateguorėjė:Prancūzėjės miestā
Kionkė

**Kionkė** (kėtap ***kionkis, kiongis, kionkē***) ī paprasts žemaitiu jiedis, vėins ėš tūm, katrūs stata ont Kūčiu stala. Tas ī somaišītas vėrtas bolbės so žėrnēs aba popuom. Tas suotos, stipros jiedis ī.

Popas aba žėrnius ešbrinkėn ėr ėšverd. Tepuogė ėšverd stombēs gabalās pjaustītas bolbės. Paprastā jėm kuokės 3 bolbės ė poslitri popu. Paskum popas/žėrnius ė bolbės sīkiom sugrūd, bet nesmolkē, ided droskas. Jied kionkė so raugtās agorklās aba truoškintās kuopūstās. Kap ne pasninks, kiokė ožgera so rūgšto pėino.

Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Švėnta Petra raktā

thumb|200px|Švėnta Petra raktā

**Švėnta Petra raktā**, da kėtap ***Švėnta Jorgė raktā, Švėnta Petra raktelē, raktelē, rakta žuolie, dongaus raktelē*** () ī tuokis pavasarėnis augals, katros muokslėškā prigol prī raktažuolėniu augalū (*Primulaceae*) šeimuos.

Tasā augalioks daugiametis ī, ožaug 15-30 cm auktoma. Lapā anou ėšėlgi, švėisē žali, raukšlieti, rėistās kraštās. Švėnta Petra raktu žėidelē ėšruod kap pondelis raktu (tūdie ė tuokis vards). Tėi žėidā gardē kvepa, sogolė̄ krūvuo pu 5-20, švėisē geltuoni.

Žīdia raktelē pavasari, balondė–gegožė mienėsēs. Aug sausuokūs pėivūs, dėrvuonūs, šalėp keliū, atšlāties, mediu ākštelies ė pruogomielės. Tink skalsės dėrvas. Sīkēs raktelius augėn šalėp nomū, daržieliūs.

Švėnta Petra raktā liekarsta ī. Gīdėmou tink ciels augals. Pritink gīdont kuosoli ė kėtas alsavėma lėgas – koklėša, dūsoli, tepuogė poudagra.

## Nūruodas

* Mažeikių krašto enciklopedija

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Dratvėnis

**Dratvėnis** aba ***Dretvėnis*** īr opalis rītū Žemaitėjuo, Kelmės ė Raseiniu rajuonūs; Dobīsas dešėnė šmuota intaks. Prasided guojalė pašmuotie 1 km i pėitvakariu posė nug Liuoliū. Ož Liuoliū tek i pėitrītius kalnoutuom vėituom. Paskom Dratvenė vaga jėm vingoriotė, tek Vėrtoku medies pašmuotė. Itek Dratvėnis i Dobīsa Līdovienūs.

Intakā: Rūdėjė, Žaltėnis, Joudopis, Koprė, Veliounielė, Šoliaravis (dešėnė̄jė), Līksnė, Košla (kairė̄jė).

Suodas ė miestalē prī Dratvenė: Liuolē, Gailē, Padratvėnis, Petkiškē, Līdovienā. Prī opalė stūksa Gaučėškės pėliekalnis.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Hanuoveris

**Hanuoveris** () ī miests šiaurės vakarū Vuokītėjuo, prī Leinės (*Leine*) opėis; ons ī Žemotėnės Saksuonėjės suostėnė.

Tasā miests dėdelis pramuonės ė prekības cėntros ī, tepuogė gelžkelė mazgos. Hanuoverė ėšdirb mašėnas, gomuos ė spauduos rakondus, taisa jiedi.

Hanuoverė senamiestie ī gausoms senuobėniu vėdoromžiu būdinku – aple 1300 metās pabūdavuota Švėnta Krīžė bažninčė, XIV omžė Rinkas bažninčė, ruotošė, 1640 m. pabūdavuoti karaliaus paluocē, Saksuonėjės moziejos, Leibnėca onėversėtets.

Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
Meiruonā

thumb|250px|Meiruonā

**Meiruonā** aba ***meirūnā*** () ī tuokis žuolīns kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū; muokslėškā ons prigol prī nuotrelėniu augalū (*Lamiaceae*) šeimuos.

Meiruonā ī tuokė žuolie, katra ožaug 15-40 cm aukštoma ėr ī apaugosė tonkēs plaukelēs. Lapā trompās kuotās, kiaušė skvarmas. Žėidokā nedėdli, sosispėitė̄ vėršonielies, balti aba švėisē rausvi, žīdia lėipas–rugpjūtė mienėsēs. Ciels žuolīns gardē kvepa.

Meiruonā dėdlė vaistažuolė ī, tepuogė pagards mēsuos ė kėtuokiem jiedėm. Lietovuo meiruonus sīkēs augėn žuolėninkūs.

Meiruonās da šaukiami tīmėjuonā, dašē. Liaudėis dainūs meiruonielēs sīkēs šaukiami bernalē.

Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Rėdėks

thumb|250px|Vairūs rėdėkā

**Rėdėks** () ī tuokė daržuovė, katra muokslėškā prigol prī krīžmažėidiu augalū (*Brassicaceae*) šeimuos.

Rėdėks ožaug lėg 20–80 cm aukštoma, anou lapā, stombrē apaugė̄ tuokēs šiorkštēs plaukās. Šaknis būn stuoras, mēsingas, jouduos, baruokėnės aba baltuos spalvuos. Stombris apatiuo toštavėdoris.

Ta daržuovė dvėmetė ī – pėrmās metās ožaugėn sava šakni, vuo jēb anuos naėšraun, ta kėtās metās ėšlaida žėidus, vuo šaknės ėšporst.

Rėdėka šaknis jiedamas ī, toria nuognē laiška smuoka. Anas jied švėižas, ded i saluotas. Rėdėkā gerėn vėrškėnėma, lengvėn kraujė varėniejėma.

Mažiokā, natuoki laiški rėdėkā rėdėkielēs šaukiami.

Kateguorėjė:Daržuovės
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Rėdėkielis

thumb|250px|Ponds rėdėkieliu

**Rėdėkielis** () ī tuokė daržuovė, rėdėka atmains.

Anou lapā šioršti, apaugė̄ plaukalēs. Ožaugėn jiedamas šaknis, katras būn nedėdlės, rīškē rauduonas aba baruokėnės so balta, vairiū skvarmu (ėšėlgas, rotolėškas), vėdou baltas. Tas šaknis lengvā laiška smuoka ī, netuokės laiškas, kap rėdėka.

Rėdėkielē tink sietė onksti pavasari, gerā aug šėltnomiūs. Jied anūs švėižus, ded i saluotas.

Kateguorėjė:Daržuovės
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kūkalis

thumb|200px|Kūkalē

**Kūkalis**, ***konkolis*** () ī tuokis augals, piktžuolė, muokslėškā katra prigol prī gvazdėkėniu augalū (*Caryophyllaceae*) šeimuos.

Anuo stombris ožaug lėg 60 cm aukštoma, statmens, plaukouts ī. Lapā būn ėšėlgi, aug vėins prīšās kėta. Žėidā kūkalė tomsē rauduoni, aug pu vėina. Nuokėn tuokės joudas, smolkē dīglioutas sieklas.

Aug vėsuokiūs tīrūs, dīkrūs, laukūs. Tas īpatingā dėdlė javū, īpatingā rogiū, piktžuolė ī. Kūkalė sieklas lengvā troclīvas ī, ė da dėdoma līgē kap rogė, tūdie anūm nēn atskirtė arpo aba fūkterio, ė anas pakliūn i miltus.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Dalgžuolė

thumb|200px|Dalgžuolės

**Dalgžoulė** () ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī viksvoulėniu augalū (*Cyperaceae*) šeimuos.

Dalgžoulė daugiametė ī, ožaug 45–100 cm aukštoma. Lapā pluokšti, žemīn atlėnktās kraštās.

Aug opiu, opalu, ežerū ė griuoviu krontūs, paopė pėivūs, krūmūs.

Jaunas dalgžuolės jied gīvuolē.

Kateguorėjė:Žuolės
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Robarbs

thumb|180px|Jauns robarbs

**Robarbs**, kėtap ***rabarbuors, rabarbars*** () ī tuokė daržuovė, katra muokslėškā prigol prī rūgtėniu augalū (*Polygonaceae*) šeimuos.

Robarbs ī so stuorās, mēsingās stombrēs ė šaknėm. Lapā dėdli. Žėidā robarba būn smulkē, baltuoki, sogolė̄ tuokiuo šloutelie.

Robarbā miegst poveningas dėrvas, nasibėjė̄ šaltė ė vilgšmies. Onksti praded līstė ėš žemės, da būn pašuols naėšiejė̄s. Geriausi būn kuokēs septintās metās.

Robarbu stombrē būn nuognē rūgštā. Anėi, kap būn švėiži, tink jiestė, tepuogė ēn i kėsielius, barštius, ougīnės, kuompuotus, marmaladus.

Kateguorėjė:Daržuovės
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Raskėls

thumb|250px|Rasouti raskėla lapalē

**Raskėls**, kėtap ***raskėla, raskėlė*** () ī tuokė pėivu žuolie, katra muokslėškā prigol prī eršketėniu augalū (*Rosaceae*) šeimuos.

Tasā augals daugiametis ī. Anou lapā apskrėti kap delnā, kraštelē dontīti. Ont tūm lapoku rīta sosirenk dėdli rasuos lašalē. Žėidā raskėla smolkē, naršīkē ī, sokrauti i tuokės šloutalēs. 

Raskėlā aug daugiausē lonkūs, šlapiūs pėivūs, tepuogė medies, krūmūs, atšlāties. Tas ī nuognē gers šierals gīvuoliams – avėm, karvėm.

Raskėlā dėdlė liekarsta ī – gīda žarnīna lėgas, uopas, sluoga, vuotis, muotrėšku lėgas, sokralėgė, drogi, raskėla ožpėla gerėn jiedroma.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Nuoperskos

thumb|200px|Senuobėškos nuoperskos
**Nuoperskos** ī tuokis siovėma rakonds, katros saug pėršta, ka so adeta nerant siūla, ana neibadītom. Paprastā tas ī tuokis metalėnis kaušioks, ožvuožiams ont dešėnės ronkas vėdorėnė pėršta.

Lietovuo nuoperskus rond jau XV–XVI omžė rasietās siovieju kapūs.

Kateguorėjė:Rakondā
Rīžā

thumb|200px|Ponds rīžiu
**Rīžā, rīžē**, da vns. ***rīžis*** () ī tuokis javs, muokslėškā prigolons prī varpėniu augalū (*Poaceae*) šeimuos.

Rīžā ī kėlėma nug Pėitrītiu ė Rītū Azėjės, bet paskom pasklida pu daugel šėltū kraštū – daba anūs augėn vėituom Afrėkuo, Pėitū ė Vėdorė Amerėkuo, Pėitū Azėjuo, Artėmuosiūs Rītūs, Vėdoržemė jūras kraštūs. Daugiausē svietė rīžiu ėšaugėn Kėnėjė, Indėjė, Induonezėjė, Bangladešos, Vietnams, Tailands.

Rīžā ī tuoki javā, katrūs suodėn i skalsė lonkū, opiu krontū žemė, katra tīčiuom ožpil ondenio. Tamė ondienie rīžā aug, paskom ondou nūlaidams ė būn rīžu pjovėms.

thumb|left|240px|Rīžu grūdā

Dėdlie svieta dalie (īpatingā Rītū, Pėitū, Pėitrītiu Azėjuo) rīžā patsā svarbiausis jiedis ī (kap douna). Lietovuo anėi daugiau radas pu ī svieta vainas. Čiuonās ėš rīžu taisa kuošė, rīžīnė (rīžu zopė), anūs verd kap garnīra, ded i balondielius, kep podingus.

Kateguorėjė:Javā
Ruožė

thumb|250px|Ruožės žėids

**Ruožė** ī tuokė dėdlē miegiama kvietka, katra atmains dīka eršketė (*Rosa*) ī.

Ruožė paprastā laika, ka ana ī patė dailiausė, patė poikiausė kvietka. Daba ruožės skīriom aba bokietās duovenuo par vairės švėntės.

Ruožės ėšveisė senuobės kėnā. Euruopuo anas pradiejė augintė vėdoromžēs, vuo tėktās XVI–XIX o. anas tapa kuožna kvietīna gruožībė. Ruožės ožvis tonkiausē liuob augintė vėinoulīnūs. Lietovuo seniau ruožėm liuob šauktė vėsā kėtas kvietkas – pėlaruožės (da anas šauk senuobėnėm ruožėm).

Ruožiu stombris kap ėr eršketė so dīglēs, bet tėi aug retiau, nie tuokėi dīgē. Žėidā dėdli, poikē, nuognē gardē ė švelnē kvepa. Ruožiu žėidā vairiū spalvū būn: rauduoni, rūžavi, geltuoni, balti, joudi, margi.

Kateguorėjė:Kvietkas
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Ruopė

:20px *Žemaitiūs ruopiem da šauka ė [[bolbė]]s*.
thumb|250px|Ruopės

**Ruopė** () ī tuokė daržuovė, katra muokslėškā prigol prī krīžmažėidiu augalū (*Brassicaceae*) šeimuos.

Ruopė dvėmetis augals ī – pėrmās metās augėn sava šakni, vuo jēb ana palėik par žėima, ta kėtās metās ožaugėn stombri so žėidās. Ruopės aug spierē, sklasės ī. Anūm šaknis (gombā) svera 150–300 gramu, būn geltuonuokas aba baltas, vairiū skvarmū (apvalės, ėšėlgas),

Ruopės geriausē aug lėngvūs prīsmėltė aba prīmuolė dėrvūs. Ta daržuovė siej onkstīva pavasari, kas 50 cm atstomo vėina nug kėtuos. Ruopės rēk gerā laistītė, ba jēb trūkst vilgšmies, anūm gombā daras kartē ė kėiti. Ožaug par 65-75 dėinas, tūdie par metus galėma sietė kelis sīkius. Aug lėg pat šalnū, tink laikītė par žėima.

Senuobie ruopės liuob būs vėins svarbiausiū šitū kraštū jiediu. Anas jies žalės, vėrtas, keptas, ėš ruopiu taisa ruopiu zopė (ruopīnė). Jiedėmou tink jauni aba sausinti ruopiu lapā, anėi ēn ė kap šierals.

Kateguorėjė:Daržuovės
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Rūgštīnė

thumb|250px|Rūgštīnė

**Rūgštīnė** aba ***rūgštielie*** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī rūgtėniu augalū (*Polygonaceae*) šeimuos.

thumb|left|140px|Žėidā

Rūgštīnė tuokė žuolie ī, katra ožaug lėg 60 cm aukštoma. Stombris anuos statmens, stamontros. Šaknis aug kap pondā, vešlės, gėlē isišaknīj. Lapā būn 7-15 cm ėlgoma, ėšėlgi, tonkē ėšruod kap strielės. Žėidokā mažītē, tuokės žalē rauduonas pliauskalės, katras soliposės strombrė vėršou.

Aug rūštīnės pėivūs, pamedies, ganīklūs, pruogomūs, augėn anas ė daržūs.

Jauni rūgštīniu lapā ė stombrē tink jiediou, tora rūgšta smuoka, gers vėtamėns ī. Ėš rūgštīniu taisa saluotas, tuokė zopė, katra šauka rogštielīnė aba rūgštīnīnė.
 

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Kateguorėjė:Daržuovės
Gondra rūgštīnė

thumb|200px|Žīdia gondra rūgštīnės

**Gondra rūgštīnė**, kėtap ***zoikė rūgštīnė, šonėis rūgštīnė, rūgštīnielė, rūgštīnītė*** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī rūgtėniu augalū (*Polygonaceae*) šeimuos, ėr ī gėmėnie rūgštīnē.

Ta ī nedėdlė, 5-30 sīkēs lėg 60 cm aukštoma daugiametė žuolie. Toria dėdlės, gėlės šaknis. Stombris statmens, pluons, sīkēs šakuots. Lapā nedėdli, siauri kap kuokės strielītės. Žėidā mažītē, rauduoni.

Žīdia gondra rūgštīnė terp gegožė ė rogpjūtė mienesiu. Auga pošīnūs, pėivūs, atšlāties, pakelies, javūs, anā īpatingā patink rūgštės ė lėngvas dėrvas.

Tas pėktžuolė ī, katra guoža javus, žuolės šerėmou, lėnus. Gondra rūgštīnė trocīzna ī, katra apsitročėn gīvuolē, īpatingā avis.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kartenas Laumės kūlis

miniatiūra|230x230px|Laumės kūlis nug pėitvakariu

**Kartenas kūlis**, da šaukiams **Laumės kūlio** so *Karvės* (kėtap – *Velnė*) *pieda* tas ī mėtuoluogėnis kūlis, katros riuogsa Kretingas rajuona pėitrītiūs, Kartenuo (Kartenas seniūnėjė), tūjaus ont vakarū nug Kartenas pėliekalnė, 30 m į pėitus nug Mėnėjės, anuos ėntaka Kūlupė dešėniam krontė.

Kūlis sosided ėš granėta, ī 2,95 m ėlgoma, lėg 1,98 m platoma, 25–85 cm aukštoma. Ont kūlė ī tuokės doubalės, katras žmuonis šauka piedom – dėdliausė ta pieda ī „Karvės pieda“ aba „Velnė pieda“, vuo mažesnės – „Laumės piedas“ aba „Vāka piedas“.

Žmuonis ruokoun, ka naktėis čieso vuo sīkēs ė dėina prī ton kūlė galam paveizetė laumės, katras veliej žlogta. Vėsā šalėmās kūlė ī tap šaukiams „lords“, katros rasietās palėkė̄s senuobėnės alkas vėituo.

Da rokounama, ka pieda ont kūlė palėka karvė, aba ton kūli nešė̄s ale pametė̄s veln's.

Kateguorėjė:Kūlē
Kateguorėjė:Kretingas rajuons
Arklarūgštė

thumb|190px|Arklarūgštės žėidā

**Arklarūgštė**, kėtap ***arklarūgštielė, arklė rūgštīnė, komelrūgštė*** () ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī rūgtėniu augalū (*Polygonaceae*) šeimuos.

Arklarūgštė ī tuokė daugiametė žuolie, katra ožaug lėg 1 metra aukštoma. Anuos stombris statmens, stamontros. Lapā ėšėlgi, rauktās kraštās. Žėidā smolkē, rīškē rauduoni, sokėbė̄ ont stombriū vėršūniu. Sieklas rodas, neskēst ondenie.

Arklarūgštės miegst vilgšnas, sonkės, skalsės dėrvas. Aug pakelies, pėivūs, laukūs. Lapā rūgšti, kap senst daras laiški. Jauni arklarūgštės lapā tink jiedėmou kap ė paprastuos rūgštīnės, tiktās kėitesni ī, šiorkštuoki.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Takžuolė

**Takžuolė** () ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī rūgtėniu augalū (*Polygonaceae*) šeimuos.

Tas ī vėinmetis augals, katros ožaug lėg 40 cm auktšoma. Stombrē tēvi, aug daugomuo golstē. Lapā smolki, žėidā tepuogė smolki, žali.

Aug takžuolė pėivūs, saulietūs vėitūs, īpatingā anuom tink augtė ont takū, kėimūs, gerā parneš mindėma.

Takžuolė liekarsta ī. Žuolie tink mīžėma lėguom gīdītė, kap kraujoun skrondis aba žarnas, tepuogė borna. Takžuolė bendrā tink bikuokiam kraujavmou stadītė, ana tink dietė ont ruonu, vuotiu. Gerėn plaukū augėma.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Vest Indėjė

**Vest Indėjė**, kėtap ***„Vakarū Indėjės“*** () tas ī ciels šmuots Euruopas šaliū kuolionėju, katras bova Karėbu salūs (terp Šiaurės Amerėkas ė Pėitū Amerėkas).

Sīkēs ė daba Vest Indėjė šaukiami cieli Karėbā.

Lėg Kuolomba atplaukėma, salūs gīvena indienā karėbā ėr aravakā. 1496 m. Kuolombs pabūdavuojė pėrma gīvenvėitė Haėtė saluo ė tep ikūrė Ispanėjės Vakarū Indėjės.

Nug XVII o. ispanu ožvajėvuota Vest Indėjė pradiejė dalītėis kėtas Euruopas šalis: Onglėjė, Prancūzėjė, Olandėjė, Puortogalėjė, Danėjė, Švedėjė ė Koršos.

Nug XX o. vėdorė daugoms Vest Indėjės salū gava liousībė, bet da palėka šmuots valdū ė kuolionėju, katras valda Onglėjė, Prancūzėjė, Olandėjė, JAV.

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėka
Slavā

**Slavā **ī tuokės tautas, katras rokunas slavu kalbuom. Kap ė daugoms Euruopas tautū, anėi prigol prī indėeuropėitiu. Slavā gīven daugomuo Rītū ė Vėdorė Euruopuo – nug Elbės opėis vakarūs senuobie lėg Vuolgas, daba lėgė pat Ramiojė ondenīna rītūs.

Slavā skėrstas šėtap:
* rītū slavā: rosā, godā, okrainėitē, rosėnā.
* vakarū slavā: lėnkā, čekā, sluovakā, ložėtienā (sorbā).
* pėitū slavā: serbā, buosnē ė korvatā (krūvuo – joguoslavā), sluovienā, bolgarā, makeduonā.

Senuobie slavā gīvena, bet paskom ėšnīkā Dakėjuo (daba Romonėjė), Grākėjuo, aplinkou Elbės (Labės) žemopi (daba šiaurėis rītū Vuokītėjė).

Vards „slavā“ senuobės raštūs mėnavuojams kap *Slovene, Soubenoi, Sklabenoi, Sklauenoi, Sklabinoi, Sklauinoi, Sclaueni, Sclauini* ė kėtap. Tasā žuodis rasietās radas nug „slovo“ kas ė rēšk „žuodis, ruoda“, da gal būtė, ka ons ī nu žuodė „slava“ (tas ī, „šluovie“).

Slavā galėmā radas aba kap pėitū baltu atsišakuojėms, aba kap senuobėnės baltu-slavu tautuos šaka. Terp baltu ė slavu kalbū ė dėdlis šmuots ne tėktās bendrū žuodiu, bet ė gramatėkas skvarmu. No slavā, prīšėngā kap baltā, smarkē mėša so aplinkėniem tautuom (germanās, dakās, skėtās, grākās ė kt.), tūdie anūm kalbas ė koltūra geruokā pasimainė nug indėeuropėitiu pruokalbės, prīšėngā nego baltu.

Kateguorėjė:Slavā
Rūts

thumb|200px|Rūtā

**Rūts** da kėtap ***rūta*** () ī tuokis daugiametis žuolīns, kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū, bet dėdlē svarbos baltu koltūruo.

Rūta stombris statmens, šakuots, ožaug lėg 60 cm aukštoma. Lapā aug pražongē, garbanuoti. Žėidokā nie dėdli, tuoki žalsvā geltuoni, sogolė̄ kekies. Žīdia rūtā nug birželė lėg siejės, vuo sieklas sonuokėn kor tās siejės galė-spalė pradiuo. Ciels augals skaudē kvepa, tora tuoki savėška smuoka. Čiopėniejont rūtus ont ronku gal ėškiltė pūslės, ba rūtūs ī tuokiu medegu (fuotuokomarėnu), katras dėdėn skūras dirgloma saulės švėisā.

Rūtu žuolie ė dėdlė liekarsta nug šėrdėis lėgū, kramės suopolė, nervu lėgū ī, nug sena rūtā taisuomi neštomou nutrauktė.

Rūtā nug sena dėdlē svarbos žuolīns žemaitiu ė lietoviu liaudėis koltūruo: anėi tonkē mėnavuojami dainiūs, anūm siejėms, priveiziejėms liuob būs naženuotu panū dėdlis rūpestis, par svuotba jaunuojė pėnas rūtu vānėka, dedas ont galvuos, vuo paskom ons sonaikėnams. Rūtā ī panuos čīsta, viežlīboma znuoks, tūdie anūm „ėšlaužīms“ rēšk parėjėma i muoterīstė.

Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Duonalds Tramps

thumb|250px|Duonalds Tramps 2025 metās

**Duonalds Tramps** (, gėmė 1946 metās bėrželė 14 d.) ī amerėkėitiu verslėninks, mėlėjardierios, katros nug 2025 m. ēn JAV prezidėnta pareigībės. Anas iejė tēpuogė nu 2017 m. ligė 2021 m. Ons īr 45-s ė 47-s prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.

Nug 1987 m. so partraukėmās D. Tramps prigol JAV respoblėkuonu partėjē. 2025 m. bėrželė 16 d. ons pranešė, ka ons dalīvaus 2026 m. JAV prezidėnta rėnkėmūs ė anūs ėšluošė. 2020 m. rėnkėmūs anam nepaiejė, bat 2024 m. viel palėka ėšrėnkts, kumet pagaliejė demuokratu kandėdatė KamaLa Haris.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Rūgtis

**Rūgtis** ī tuokiū žuoliū vards. Žemaitėškā rūgtim šauka daugomuo pelievėrkštės, rūgtius dėrvėnius ė panašės vėjuoklės, katras guoža lėnus, javus, aug daržūs, ganīklūs. Daugoms tūm augalū seniau muokslėškā prigolė prī šeimuos , bet paskom bova ėš anuos ėšskirstītė.

Rūgtē gadin karviu pėina, vėniuojas ont augalū, rūgštėn dėrva.


Polygonum bistorta a3.jpg|Rūgtis gīvatėninks
Polygonum hydropiper1.jpg|Rūgtis kartosis
Bistorta viviparum IMG 7352 harerug pyramiden.jpg
Polygonum aviculare 4.JPG|Takžuolė


Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Plieša

**Plieša** ī tuokė pluona, liauna jauna lazdīna a karkla skalalė, katra tink krežiam, duoklam, kretėlam, sėitam dėrbtė, vīžuom pintė. Da so pliešuom galėma ė dalgė itvertė, pintė luopėši. Sīkēs pliešas plieša ne ėš karkla skalū, bet ėš pošėis aba eglės ėšpliešėtu šaknū.

Kateguorėjė:Medėina
Ėškartas

[thumb|250px|Ėškartas [Juosvainiu medė|Juosvainiu medie, Kiedainiu rajuonė]]

**Ėškartas** (dgs.), kėtap ***skīnėmā, kėrtėms, līdėms*** ī vėita, katruo bova medė, bet ana palėka ėškirsta. Ėškartas palėik kap būn ėškirsts ciels šmuots mediu – diel medegas, aba diel medės žemės. Medės ūkie būn da ė sanėtarėnē kėrtėmā (ėškert lėguotus medius), atsatuomė̄jē kėrtėmā (ėškert menkavertius medius, ka galietom augtė geresni), kvartalėniu ė kėtuokiu skīnėmu dėrbėms.

Jēb ėškartas cielā ėšvala, tou vietuo palėik pruogomas. Kėtap ėškartās ožaug kēsas, medelēs, avietīnās, gervougīnās ė kt.

Kateguorėjė:Medė
Pruogoma

thumb|240px|Pruogoma Bobiū medie

**Pruogoma**, kėtap ***pruogīma, pruoretmė, pruoretis, pruorietma, rietma, retmie, rietmie*** ī bikuokis prašvieiejėms, pruoperša, ākštelė medie. Tonkē pruogomūs aug pėivelės, neaukšti kēsā – anas palėik pu gaisra, ėškėrtus medė, aba ka būn dielē naskalsės dėrvas. Kėtasīk pruogoma palėik ba tenās ī kuokė pelkė aba tīrs.

Pruogomūs miegst ganītėis medės žvieris, tuokiūs vėitūs paprastā gausē aug žemougės.

Kateguorėjė:Medė
Pamedis

thumb|250px|Pamedis

**Pamedis**, kėtap ***pamedīs*** ī vėita, katruo sosiēn medė ė kuokė kėtuokė vėita (pėiva, pelkė, lauks, suoda). Tou vėitou palėik īpatingas gomtėnės sālīgas, ba pamedi lonkas ė medės, ė lauka žvieris, aug vairesni augalā. Pamedi aug vairesni medē nekap patiuo medie, vairoms krūmu (ieglis, šermokšlis, goduobė, sedola, eršketis, potėns, avietė), kap katras grības. Pamediu medē drūtesni nekap patiuos medės ė sergst ana nug oudringu vieju.

## Da veiziekėt
* Skīnėms
* Pruogoma
* Ėškartas

Kateguorėjė:Medė
Skīnėms

thumb|240px|Kvartelėnis skīnėms

**Skīnėms** ī tuokė siaura tėisi jousta, ėškirsta medie. Anas dėrbamas keliam būdavuotė, alektras štolpam statītė. Tepuogė medies būn prīšgaisrėnē kvartalū skīnėmā – anūs sīks nu sīkė ėšara, ka naožželtom kēsas ė medēs.

## Da veiziekėt
* Pruogoma
* Ėškartas
* Pamedis

Kateguorėjė:Medė
Zoikė rūtā

thumb|180px|Zoikė rūtā

**Zoikė rūtā**, kėtap ***zoikė rūts, zoikė rūta, pelies rūtā, žvėrblė rūtā*** () ī tuokis vėinmetis augals, žuolie.

Zoikė rūtā ožaug lėg 15-40 cm aukštoma. Anūm žėidā smulki, rausvi, aug ont šakaliu vėršonieliu. Žīdia nug gegožė lėg spalė. Toria prasta smuoka, bet kap ėšdiūn, tap ons pranīkst.

Kap pėktžuolė zoikė rūtā aug daržūs, dīkrūs, šabakštīnūs, arėmūs.

Tasā augals liekarsta nug vairiū skūruos lėgū, sosnas, pleiskanu ī, tepuogė so zoikė rūtās gīda gelta, vara prakāta, mīžala. 

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Eglīns

[thumb|250px|Eglīns Žemaitėjuo ([Stėrbaitē)]]

**Eglīns** ī tuokė medė, katruo aug daugomuo eglės.

Lietovuos eglīnūs aug paprasuosės eglės. Eglīnā ožėm ~19 % vėsū Lietovuos mediu. Anėm geriausē link driegnuoki prīsmėltė ė prīmuolė dėrvas. Šlapiūs vėitūs egliu šaknis grauža povėnīs, tūdie tokie eglīnā par oudras tonkē ėšlūžt. Eglīnū pakluotie daugomuo aug mielīnės, zoikė kuopūstā, samanas.

Dėdliausi Lietovuos eglīnā ī Žemaitiu aukštomuo, prī Šošvės, Bėržu gėriuo, i rinki nug Truoškūnu, Balbėirėškė, Ragovuos, Daugu, prī Šešopės. Dėdliū eglīnu napalėka, ba anėi diel medegas bova ėškirsti, pasimainė i apošruotus, biržtvīnus.

Eglīns – tamsė medė ī. Anuo laikas smalka, pu eglėm mažā kas aug, tėktās samanas, kēsā, bet eglīnus miegst vairės grības.

Kateguorėjė:Medė
Saluotis

thumb|240px|Garbėniouti saluotē

**Saluotis**, kėtap ***saluota, saluotā, saluotė*** () ī tuokė daržuovė, katra muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimuos.

Tasā augals vėinmetis ī, ožaug 30-100 cm aukštoma. Ėšaugėn statmena, plėka stombri, ont katruo sokraun mažus geltuonus žėidokus – anėi žīdia lėipas–rogpjūtė mienesēs.

Saluotiu lapā švėisē žali, būn vairiū skvarmu: garbiniouti, līgiakraštē, bongouti, kiaušė skvarmas, sosisokė̄ i gūžės ė panašē.

Saluotiu lapā vėins ėš pėrmūju pavasarė žalomīnu ī. Ėš anūm taisa saluotės, ded kap garnīra prī vairiū jiediu.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Daržuovės