open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Žemaitiu Kalvarėjė

**Žemaitiu Kalvarėjė** () — miestalis Plongės rajuonie, pri kelė Plongė-Seda. 25 km. i šiaurės rītus nu Plongės. Seniūnėjės cėntros. Pro miestali tek opė Vardova. 

Miestalis īr Žemaitėjės nacionalėnė parka terituorėjuo. Īr bovės domininkuonu vėinoulīns, katramė daba isikūrės Tėlšiū konėgū semėnarėjės propedeutėnis korsos, Šv. Mergelės Marėjės Apsilonkėma bazilika. Opiū santakuo stūks šv. Juona kalns. 

Žemaitiu Kalvarėjuo īr 19 Krīžiaus kelė kalna kuoplītiu. Ėš tuolėi matuoma Bazėlėka so stebuklėngo Dieva Muotėnas Marėjės pavėikslo. 

## Istuorėjė

Vėdoromžēs gīvenvėitė bova istuorėnie Ceklė žemie (ton kart liob vadīntėis **Gardė** arba *Gardā*'). Pėrma karta mėnavuojama 1253 m. kalavėjoutiu raštė. 1619 m. ėšbūdavuota kuoplītalė. 1644 m. ėstēgta pėrmuoji muokīkla. Miestalis smarkē nukintiejė nū 1831 ė 1863 m. sokėlėmū. Terpokarie liuob veiktė vėinouliu marijuonu vėinoulīns.

1964-1989 m. vadėnuos' **Vardovo**, Sājūdė laikās sogražints istuorėnis ožvadėnėms. 2003 m. kuova 12 d. Prezidėnta dekreto patvirtėnts miestelė gerbs.

2006 m. spalė 8 d. bazėlėkas pagrėndėniamė altuoriou esuntis Dieva Muotėnas so Kodėkelio abruozdos bova papoušts puopėžiaus Benedėkta XVI pašvėntintuom karūnuom, vuo abruozdė esuntė Dieva Muotėna tėtolouta Krėkštiuoniu šėimu karalienė. Tas patvėrtėn, ka paveikslos pripažīstams kāp torontīs steboklingū galiū. Lietuvuo da īr 9 tokėi Dieva Muotėnas paveikslā.

## Atlaidā

Kuožnās metās Žemaitiu Kalvarėjuo zars dvė nedielės vīkst Dėdlėjē Žemaitiū Kalvarėjės atlaidā, katrėi sotrauk tūkstontios pėlėgrėmu nū Lietovuos ė ožrobežė valstībiu.

## Nūruodas

* Žemaitiū Kalvarėjės puortėgrapėjės
* Boves duomininkuonū vėinoulīns
* Žemielapē
* Žemaitiū Kalvarėjė kāp švėntuovė
* Miestelė istuorėjė


Image:Telšių kunigų seminarijos propedeutinis kursas Žemaičių Kalvarijoje.JPG
Image:10 stotis Rotušėje.JPG
Image:Žemaičių Kalvarijos mažoji bazilika.JPG
Image:Žemaičių Kalvarijos bazilikos šventorius.JPG
Image:Kairysis Žemaičių Kalvarijos bazilikos altorius.JPG
Image:BZN Zemaiciu Kalvarija Cross road chapel front sideview left 2.jpg
Image:BZN Zemaiciu Kalvarija Cross road chapel front sideview left 1.jpg
Image:Mūro koplyčia Žemaičių Kalvarijoje.JPG
Josips Stalėns

thumb|right
**Josips Stalėns** (rosėškā сталь znuočie plėins; g. 1879 m. groudė 21 d. Gorie, Grozėjuo - m. 1953 m. kuova 5 d. Maskvuo; tėkruojė pavardie: Džiugašvėlis, grozėnėškā: იოსებ ჯუღაშვილი, rus: Иосиф Виссарионович Джугашвили-Сталин) bova SSRS puolitėnis veikies. Nug 1927 ligė 1953 m. faktėškā bova vėinvaldis dėktatatorios. Anuo valdėma čieso tėkrė ė taramė prėišėninkā bova masėškā žodomė, vuo milijuonā SSRS pėlėitiu palėka ėštrėmta i GULAG koncentracėjės stuovīklas. Par Stalėna vīkdīta prėivartėnė kolektīvizacėjė milijuonā žmoniū mėrė bado.

Stalin,Josif
Komunėkatorius

**Komunėkatorius** - dėlninis kompiuteris, katras tor GSM fonkcėjė. Komunėkatorius nier ėšmanosės tilipuons.
GSM

thumb|GSM

**GSM** – (Groupe Spécial Mobile, vėliau Global Standart for Mobile Communications) globalos mobilių tilifonū rīšio standarts.

GSM - ontruos kartuos tinklas (2g). Nu 2004 metū īr labiause paplėtes mobiliū tilifonū rīšio standarts pasaulie. Mobėlūs tilifuona dabā īr 4 dažniū: 850 MHz, 900 MHz, 1800 MHz, 1900 MHz.

Kateguorėjė:Infuormatėka
Palm

**Palm** - dėlnėniū kompiuteriū ė komunėkatoriū klasė, katrā prėskėriami kompiutere, katruos veik PalmSource sokorta Palm OS. Palm tēp pat īr vadėnama kuompanėjė, gamėnontė tūs īrėnginios.

Kompanėjos Palm pagamintė delnėne kompiutere ė komunėkatore:
*1996 m. Pilot 1000
*1996 m. Pilot 5000
*1997 m. Pilot Personal
*1997 m. Pilot Professional
*1998 m. Palm III
*1999 m. Palm IIIx
*1999 m. Palm V
*1999 m. Palm VII
*1999 m. Palm IIIe
*1999 m. Palm Vx
*1999.m. Palm IIIe Special Edition
*2000 m. Palm IIIc
*2000 m. Palm IIIxe
*2000 m. Palm VIIx
*2000 m. Palm m100
*2001 m. Palm m105
*2001 m. Palm m500
*2001 m. Palm m505
*2001 m. Palm m125
*2002 m. Palm i705
*2002 m. Palm m130
*2002 m. Palm m515
*2002 m. Palm Zire
*2002 m. Palm Tungsten T
*2003 m. Palm Tungsten W
*2003 m. Palm Tungsten C
*2003 m. Palm Zire 71
*2003 m. Palm Tungsten T2
*2003 m. Palm Tungsten T3
*2003 m. Palm Tungsten E
*2003 m. Palm Zire 21
*2003 m. palmOne Treo 600 Smartphone
*2004 m. palmOne Zire 72
*2004 m. palmOne Zire 31
*2004 m. palmOne Tungsten T5
*2004 m. palmOne Treo 650 Smartphone
*2005 m. palmOne Tungsten E2
*2005 m. palmOne LifeDrive Mobile Manager
*2005 m. Palm TX
*2005 m. Palm Z22
*2006 m. Palm Treo 700w Smartphone
Pocket PC

**Pocket PC** - dėlniniū kompiuteriū, nauduojuntiū Windows CE OS klasē.

Kateguorėjė:Infuormatėka
Lavrentėjos Berėjė

**Lavrentėjos Berija** (ge: *ლავრენტი ბერია*; ru: *Лаврентий Павлович Берия*; 1899-03-29 - 1953-12-23) - TSRS valstībės veikies, vėdaus reikalū liaudėis komėsars (1939-1945), vėins pagrindiniu tretė-pėnkta dešimtmetiu masėniu represėju organizatuorios.

Pu Josif Stalin smertėis (1953) bova TSRS vėdaus reikalū ministros ė tarības pėrmininka pavadoutuos. 1953 metās birželie sojimts, apkaltints parversmo ė sošaudīts.

Berija,Lavrentėjos
Žėdėkū seniūnėjė

**Žėdėkū seniunėjė** īr Mažeikiū rajuon šiaures vakarūs, cėntros Žėdėkā. Seniunėjes Joudėikiū kaimė īr Mažeikiū nafta.

## Dėdliauses givenvietes

* Žėdėkā - 524 gīv.
* Pikelē - 520 gīv
* Okrėna - 484 gīv.
* Račale - 281 gīv.
* Ritinė - 236 gīv.

## Kėtė kaimā

* Asteikē
* Bataičē
* Buciškė
* Bukontē
* Dapšē
* Dautarā
* Giniuočē
* Greižė
* Joudeikielē
* Joudeikē
* Kėntautē
* Kražėškē
* Kugē
* Kokē
* Lėipkalnė
* Liūlėškē
* Lūše
* Miltenē
* Obelėškē
* Pakvistis
* Palūšė
* Parakalnis
* Paviliuotė
* Petraitē
* Pocaitē
* Repšē
* Senmiestė
* Strīgalė
* Sūdintā
* Sogaudē
* Šeirē
* Šėlē
* Tvaskotē
* Viliuotė
Pikelē

**Pikelē** īr suoda Mažeikiū rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. 18 km i šiaurės rītus nug Žėdėkū. Lietovuos - Latvėjė parobežie. Īr pamatėnė muokīkla, bibliuoteka, Švt. Trejībės bažninčė, medicinas punkts.

## Istuorėjė
Pikėliū suoda mėnavuonama Žemaitiu žemės teisma aktū kninguosė: 1594 metās (kāp suoda Grūstės valstiuo), 1598 metās anam bova 19 valaku, 17 rikštiū.
Ritinė

**Ritėn** - kaimalis Mažeikiū rajuonė, Žėdėkū seniunijuo. 20 km i šiaures vakarūs nu Mažeikiū, 9 km i šiaur nu Žėdėkū. Kaimė īr Ritėnes piliakalnis, išlėkus dvarviet, alieja, tvekninīs.

Pėrm kart istuorinius šaltiniūs kaims paminiets 1690 metās. 1986 metās anam gīven 272 gīv.
Vėikšniū seniūnėjė

**Veikšniū seniunėjė** īr Mažeikiu rajuona rītūs, cėntros īr Vėikšnē. Onkstiau seniūnėjė priklausė Akmenes rajuonou, no 1999 metās par savivaldībiū refuorma priskėrta Mažeikiu rajuonui.

## Dėdliausės gīvenvėitės

* Vėikšnē
* Palnuosā (555 g.)
* Pakalupis (363 g.)
* Ožventė (355 g.)
* Kapienā (347 g.)
* Gīvuolē (323 g.)
* Ferma (318 g.)
* Žėbėkā (232 g.)
* Svėrkantē (116 g.)

## Kėtas gīvenvėitės
* Ašvienā
* Bėrbilėškė
* Buobuėna
* Buoguslavs
* Čekā
* Dainuorē
* Dargužėškē
* Daubiškē
* Dauginielē
* Dauginē
* Degėmā
* Gudā
* Kegrē
* Marškuonė
* Meižē
* Meškelē
* Naboilē
* Pabūgenē
* Padvarē
* Pavirvītė
* Plougā
* Pošėnava
* Ramuoniškė
* Rekečē
* Santeklē
* Savarina
* Skleipē
* Stuočkā
* Tučē I
* Tučē II
* Ougiškē
* Žaliuonė
Švt. Panuos Marėjės Jiemėma i Dongo bažninčė

**Švt. Panuos Marėjės Jiemėma i Dongo bažninčė** īt katalėku bažninčė Telšiūs. Stuov ont Žaliuojė kalna. Pu 1863-1864 sokėlėma bažninčė bova paversta cerkvė. Ėšvadavos Lietova bažninčė grōžėnta katalikams, bet mainās bova pastatīta cerkvė ont kėta kalna ėš  septīniū asontiu. Paprastė žmuonis bažninčė vadėnama "Mažuojė", nesgė Šv. Ontana Paduvietė bažninčė īr dėdlesnė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Kateguorėjė:Telšē
Zaksa kalns

**Zaksa kalns** - donks Telšiūs, īr palē Mastė ežera, rītėniam krontė. Smetuonas čiesās ons priklausė žīdou, katruo pavardie bova Zaksos. Tarībėnēs metās ont anuo bova apžvalguos rats, deja, bova ėšvežts i metala lauža. Dabā ont kalna vīkst ivairė rėngėnē, tautuodailinikā īr ėšbūdavuojėn gražius souliokus ė statolas.

kateguorėjė:Telšē
Seduos seniūnėjė

**Seduos seniūnėjė** īr Mažeikiū rajuonė, cėntros Seda.

## Dėdliauses gīvenvėites

* Seda
* Ožežerė
* Vadagē
* Kalnėjės
* Dagē
* Pagardie
* Kulšienā
* Rėnavs

## Kėtas gīvenvėites
* Arvīdiškė 
* Beržienā
* Butikē
* Dingālā 
* Duomienā
* Dūmaitē
* Grūstė
* Ketūnā
* Kuisē
* Mažaitē
* Nausuodė
* Pabradumie
* Padvarninkā
* Paežerie
* Pasroujie
* Rimuolē
* Rubikalē
* Skierē
* Šilē
* Tėškā
* Tvaskotē
* Oikē
* Žadeikē
Saluomiejė Nierės

thumb|right|260px|Saluomiejė Nierės

**Saluomiejė Nierės** (tėkruojė pavardie *Salomiejė Bočinskātė-Bočienė*; 1904 m. lapkristė 17 d. – 1945 m. lėipas 7 d.) bova Lietovuos puoetė.

Gėmė Kėršū suoduo. Bengė Alvėtė pradiuos muokīkla, paskom muokies Vėlkavėškė gimnazėjuo. Tėnās prisėjonė pri Ateitėninku būrelė, 1921 m. anū gazietuo pradiejė spausdėntė eilės pu slapīvardēs *Jūraitė*, *Liūdītė*. 1924 m. istuojė i Kauna VDU Teoluogėjės ė fėluosuopėjės fakolteta. Tėnās stodėjava lietoviu literatūra, vuokītiu kalba ė literatūra, tēpuogė pedaguogėka. Paskom ėšvažiava tuobolintėis i Parīžio. Ėšmuoka prancūzu kalba. Grīžos diestė vuokītiu kalba ė lietoviu literatūra Vėlkavėškė pruogimnazėjuo, Paneviežie, Lazdėjūs, Kaunė.

1930 m. gīvendama Kaunė soartiejė so kairiū ė prokomunėstėnė nusėstatīma frontėninkās. 1931 metās žornalė „Trets fruonts“ parašė parēškėma, katram paskelbė, ka nutrauk rīšius so liaudė. Lėkos ba darba ožsėjiemė relėgėnė pūbūdė kūrėniū goldīmo.

1940 metās rogpjūtė 3 d. TSRS Aukščiausės Tarības sesėjuo, ijongontiuo Lietova i TSRS sodieti, skaitė sava sokortuos „Puoemas aple Stalėna“ ėštraukas. Vainuos metās gīvena Penzuo, Ufuo, Maskvuo.

1945 lėipas 7 dėina Maskvuo mėrė nu kepenū viežė. Palaiduota Petrašiūnu kapūs. 

## Puoezėjės rinkėnē

* Onkstė rīta („Anksti rytą“), 1927 m.,
* Piedas smielie („Pėdos smėly“), 1931 m.,
* Per lūžtonti leda („Per lūžtantį ledą“), 1935 m.,
* Diemedio žīdieso („Diemedžiu žydėsiu“), 1938 m.,
* Dainouk, šėrdėi, gīvenėma („Dainuok, širdie gyvenimą“), 1943 m.,
* Lakštėngala nagal nečiolbietė („Lakštingala negali nečiulbėti“), 1945 m.,
* Baltās takelēs bieg saulītė („Baltais takeliais bėga saulytė“), 1956 m.,
* Šėrdės mona - audrū dainė („Širdis mana - audrų daina“), 1959 m.,
* Kor balts miests („Kur baltas miestas“), 1964 m.,
* Laumės duovėnas („Laumės dovanos“), 1966 m.,
* Negesk žioborieli („Negesk žiburėli“), 1973 m.,
* Kāp žīdiejėms vīšnės („Kaip žydėjimas vyšnios“), 1978 m.

Nėris, Salomėja
Juons Aistis

**Juons Aistis** (tėkruojė pavardie *Kuosa-Aleksandriškis* (*Kossu Aleksandravičius*) 1904 m. lėipas 7 d. - 1973 m. bėrželė 13 d.) - lietoviu rašītuos.

Gėmė gausiuo kalviū šeimīnuo, šalėp Kauna, pri Romšėškiu. Bova slabnuos sveikatas, žema ūgė, slabna sodiejėma.

Mokėnuos Kauna "Aušruos" gimnazėjuo, vieliau Kauna VDU humanitarėniu muokslu fakultetė. Čė sosėdraugau so A. Mėškėnio. Draugīstė ėšlėka ligė pat senatvės.

1937 metās gavės švėitėma ministerėjės stipendėjė ėšvažiava i Prancūzėjė. Tėnās studijava prancūzu vėdoromžiu raštėjė. Grenoblė universitetė igėjė muokslu daktara laipsni. 1946 m. so šeimīna persikielė gīventė i JAV. Diestė lietoviu kalba kolegėjuo, vieliau dėrba Vašingtuonė, Kongresa bibliuotekuo.

Mėrė 1979-06-13 dėina, palaiduots Vašingtuona kapūs.

## Raštā
### Eilieraštiu rėnkėnē
* Eilėraščiai (1932), 
* Imago mortis (1934), 
* Intymios giesmės (1935),
* Užgesę chimeros akys (1937, valstībėnė premėjė), 
* Be tėvynės brangios (1942), 
* Nemuno ilgesys (1947), 
* Sesuo buitis (1951), 
* Kristaliniam karste (1957);

### Kėtkos
* Esė ir prisiminimų knyga „Dievai ir smūtkeliai“ (1935), 
* Apie laiką ir žmones (1954), 
* Milfordo gatvės elegijos (1969). 
* Parengė Jurgio Baltrušaičio]] Poeziją (1948), 
* Kazio Binkio Lyrika (1952), 
* Laisvės kovų dainos (1962), 
* So Ontanu Vaitiolaičiu sodarīta Lietoviu puoezėjės antologėjė (1951).

Aistis, Jonas
Kateguorėjė:Lietovuos puoetā
Dautarā

**Dautarā** (lt: *Dautarai*) ī suoda Mažeikiū rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. Kaimalie tabier dvars, katros īr laikuoms vėino ėš trījū svarbiausiū Mažeikiū rajuona dvarū.

thumb|left|230px|Dautarū dvar alieja

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Žemalė

**Žemalė** īr kaimalis Mažeikiū rajuonė, Šerkšnienu seniūnėjuo. 10 km i vakarus nug Tėrkšliū. Īr Viešpatėis Apreiškėma Švt. Panā Marėjē Bažninčė (pabūdavuota 1826 m.)

Miestielis žėnuoms nu XVI omžiaus. 1713 m. soteikta miestielė privilegėjė.
Piriejos

**Pirejos** (gr: *Πειραιάς* *Peiraiás* aba *Pireás*; senuobės grāku k.: *Πειραιεύς* *Pireéfs*) – miests Graikėjuo, Atėkuo, i pėitus nu Atienu, svarbos jūrū ousts pri Egiejė jūras.

Be prekības, miestė īr vīstuoma metalurgėjes, mašinū gamības, kemėjės, cėmėnta, jiedė pramuonė.

Temistoklė pasiūlėmo, Piriejos kap karėnė laivīna bazė ikorts 493 m. pr. Kristo. 460 m. pr. Kristo kel’s terp Atienū i Piriejaus apjousts sėinuom. Muodernos ousts ikorts 1834 metās.

Piriejou īr onėversėtets i teknoluogėju instituts. T amė miestė īr vėina svarbiausiū Graikėjes futbola klubu „Olīmpiakos“ stadėjuons beigė „Olīmpiakos BC“ krepšėnė kluba nomū arena.

Kateguorėjė:Graikėjės miestā
Atienā

**Atienā** () ī Graikėjes suostėnė i dėdliausis miests. Atienū vards kėlės nuog graikū dėivės Atienės. Atienūs gėmė pėrmuojė demokratėjė, Olimpėnės žaidīnės i pėliuosopėjė. Dabā Atienus gīven 770 tūkst. gīventuojū, so priemėstēs – aplė 4 mln.

Miests ėšsėdiestės ont dėdžiausiuo Atikas ligumuo so Ilisas ė Kefisas opėm. Ėš trijū posiu miesta sop kalnā. Ėš ketvėrtuos posįs pri miesta veras jūra, Sarona īlonkė.

Atienā īr seniausis miests Europuo, katros sava istuorėjė skaitlioun dar nu neolita, prīš 7500 metū nu šėndėinuos. 1896 ė 2004 metās Atienūs notėka šiolaikėnes uolėmpėnes žaidīnės.

Atienūs vīka pėrmuoses muodernes uolėmpėnės žaidīnės 1896 m. ė 2004 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.

Kateguorėjė:Graikėjės miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Graikėjė

**Graikėjė** (*Hellas* - Ελλάς), **Graikėjės Respoblėka** (*Ellinikí Dimokratía* - Ελληνική Δημοκρατία) - valstībė Europas pėitričiūs. Ana ožjem Balkanu posesalė pėitėnė dali ė tor daugiau nego 100 salū.

Graikėjė īr ES ė NATO narie.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Puolitėnė sistema

Graikėjė īr parlamėntėn demokratėjė. Valstībes vaduovs īr prezidėnts, katrū pinkiū metū kadencėje renk parlamėnts.

## Administracinis suskīrstīms

Graikėj sudar 10 administraciniū kraštū, suskirstītū i 21 nom i Aton kaln vienuoliū respublik.
Jūzos Miltėnis

thumb|right|Jūza Miltėnė skolptūra
**Jūzos Miltėnis** (; 1907 m. siejės 3 d. Akmenie – 1994 m. lėipas 13 d. Panevėžie) bova Lietovuos tētra režėsierios, aktuorios. Paneviežė dramas tētra ikūries.

## Biuograpėjė

* 1931–1932 m. – Šiauliū dramas tētra aktuorios
* 1931 m. bėngė Valstībės teatra vaidības studėj Kaunė
* 1937 m. bėngė Š. Diulen vaidības studėjė Parīžiou (vaidėn prancūzėškūs kėna fėlmūs)
* 1937–1937 m. muokėnas Luonduonė
* 1938–1940 m. Kaunė vaduovava Dar brūmū tētra vaidības stodėjē i tētrou.

## Nūruodas

* Jūzapa Miltėnė dramas tētros

Miltinis
Miltinis, Juozas
Miltinis, Juozas
Artists

miniatiūra|Artists
**Artists** (lotinėškā *artis* - mens) atlėikt scenas mena kūrėnios panauduodams balso, mėmika, plastika ė kuostiumus.

Palē scenas mena rūšīs skėramė operas, balet, pantomimikas, cirk, teatr i kin artistā. Teatr i kin artist dažniausē vadėnamė aktorēs.

Mėslėnama, ka pėrmėjē artistā atsirād da gentiniē vėsuomeniē, kumet kalėnduoriniū švėnčiū, apeigū žaidėmū dalīvē pasidalėn i atlikiejus i žiuruovūs.

Kateguorėjė:Kins
Pikeliu Švt. Trejībės bažninčė

thumb|right|260px|Pikeliu Švt. Trejībės bažnīčė

**Pikeliu Švt. Trejībės bažnīčė** īr Telšiū viskupijuo, Mažeikiū rajuonė, Pikėliū miestalė, ož 1 km i pėitū šmuota nug Lūšes opės ė Latvėjės robeže. Medėnė.

Bažninčė statiakompė plana, babuokštė, žemuom sėinuom ėr aukšto stuogo, so trėsėinė apsidė. Buokšta nier. Īr 7 altuorē.

Bažninčė ėšbūdavuota 1752 metās.

kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Ispanėjė

**Ispanėjė** (, pėlns pavadėnėms **Ispanėjės Karalīstė** () īr valstībė Euruopas pėitvakariūs, Pirienu posēsalie. Tor robežio so Portugalėjė vakarūs, Prancūzėjė ėr Andora šiaurie, so Gibraltaro pėitūs.

Īr NATO, ES narie.

## Istuorėjė
Dabartėnės šalėis ėštakas - 1492 m., kumet Ispanėjė palėka sovėinīta. Ale šalėis terituorėjuo žmuoniū gīvena senē. Seniausė posesalė gīventuojē bova iberā, anū vardo pavadėnts pats posesalis. IX o. pr. Kr. pradžiuo ėš nūdėinas Prancūzėjės i Pirienu posesali persėkielė basku gentīs.

## Puolitėnė sėstema

Ispanėjė - kuonstėtocėnė muonarkėjė, valdė šalie dalėnas karalios, dvėjū rūmu Parlamėnts ė Naciuonalėnis sosėrinkėms. Šalėis vīkduomuojė valdė sodara Mėnėstru Tarība, katron vald Viriausībės prezidėnts (tapatėnams Ministrou pėrmėninkou), katruo kandėdatūra pasiūlios Karaliou ėšrenk Naciuonalinis sosėrėnkėms.

## Admėnėstracėnis soskīrstīms

Ispanėjė soskīrstīta i 50 pruovincėju, katras sodalintas i 17 autonuomėniu kuolektīvu ė 2 autonuomėnius miestus.
   
Savėvaldūs kuolektīvā (*comunidades autónomas*):
* Andalūzėjė (*Andalucía*)
* Araguons (*Aragón*)
* Astūrėjė (*Principáu d'Asturies* astūrėškā, *Principado de Asturias* ispanėškā)
* Balearu salas (katal. *Illes Balears*, isp. Islas Baleares)
* Baskėjė (*Euskadi* baskėškā, *País Vasco* ispanėškā)
* Estremadūra (*Extremadura*)
* Galėsėjė (*Galicia*)
* Kanaru salas (*Islas Canarias*)
* Kantabrėjė (*Cantabria*)
* Kastėlėjė ė La Manča (*Castilla-La Mancha*)
* Kastėlėjė ė Leuons (*Castilla y León*)
* Kataluonėjė (*Catalunya* kataluonėtškā, *Catalonha* oksėtanėškā, *Cataluña* ispanėškā)
* Madrids
* Mursėjė (*Murcia*)
* Navara (*Nafarroa* baskėškā, *Navarra* ispanėškā)
* La Rijuocha (*La Rioja*)
* Valensėjė (*Comunitat Valenciana* kataluonėškā,*Comunidad Valenciana* ispanėškā)

Be tuo, īr do autonuomėnio miesto:
* Melėlėjė
* Seuta

## Gomta

Ispanėjė ožjem šešis septintadalius Iberėjės posēsalė. Pakrontės ėlgoms - 4964 km. Aukštiausis poškis: Teidės kalns Kanaru salūs (3718 m), vuo žemīnė - Mulasėns (3478 m). Ėlgiausės opės - Tachos (Ispanėjuo 727 km, bendros ėlgoms 1007 km) ėr Ebros (928 km).

## Žmuonis

Tonkiausē Ispanėjuo rokounamas ispanėškā. Be anuos vairiūs šalėis kraštūs rokounamas ė kėtuom kalbuom, platiausē vartuojamas kataluonu, basku ė galėsu kalbas. Daugoms ispanu īr katalėkā (2020 m. doumenim, 61%).

* Dėdliausė miestā (2003):
** Madrids 3 092 759
** Barseluona 1 582 738
** Valensėjė 780 653
** Sevėlėjė 709 975
** Saragosa 626 081
** Malaga 547 105
** Mursėjė 391 146
** Las Palmos (*Las Palmas de Gran Canaria*) 377 600
** Palma (*Palma de Mallorca*) 367 277
** Bilbao 353 567
** Valjaduolėds 321 143
** Korduoba 318 628
** Alėkantė 305 911

## Akuonuomėka
Šalėis akuonuomėka poikē ėšsėvīstiosė. Ispanėjė īr šešta palē dėdoma ES akuonuomėka ė pėnkioulėkta svieta akuonuomėka.

## Šaltenē


## Nūruodas

* espana.vhost.lt Ispanėjės lietoviu svetainė
* biblioteka.lt aplė Ispanėjė
* supertravel.net aplė Ispanėjė
* uorū prognuozė

Kateguorėjė:Ispanėjė
Atlanta ondėnīns

thumb|180px
**Atlanta ondenīns** - ontros vagol dīdė ondenīns Žemie, apėmėmatėis aple pėnktadalė planetas pavėršė. Ondenīna pavadėnėms kėlės ėš graikėšku žuodiu jungėnė *Atlasa jūra*.

Ondenīnou priklausa tuokės jūras:
* Nuorvegėjės jūra
* Baltėjės jūra
* Šiaurės jūra
* Labraduora jūra
* Jouduojė jūra
* Šv. Luorėnsa ilonka
* Fondė ilonka
* Meina ilonka
* Vėdoržemė jūra
* Meksėkas ilonka
* Karėbu jūra

Kateguorėjė:Ondėnīnā
BK Ventspils

**BK Ventspils** īr Latvėjes krepšėn komanda iš Ventspėl miest, ikorta 1994 metās. Komanda jau net 7 kartus īr tapus Latvėjes čempijuonė. BK Ventspils žaid LBL, BBL i Uleb tauries varžībuos.

## Pasiekėmā

* 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006 Latvėjes čempijuonā
* 1998, 1999 metū Latvėjes vicečempijuonā
* 1996 metū Latvėjes līgas 3 vėitas laimietuojā
* 2005 metū BBL 4 vėitas laimietuojā
Afrėka

thumb|240px
**Afrėka** - ontros palē dėdoma (pu Azėjės) ė palē gīvėntuoju skaitliu žemīns, esontis terp Atlanta ėr Indėjės ondėnīnu. Ožem 29,2 mln. km², so saluom - 30 244 050 km², Afrėkas žemīns sodara 20,3% svieta sausomuos ėr anamė gīven 18% Žemės gīvėntuoju (1,4 mlrd. žmuoniū). Jauniausis žemīns palē gīvėntuoju amžiu. Afrėkuo veikiausē ėš vėsū žemīnu aug gīvėntuoju skaitlios. Žemīna ėlgoms - aple 8000 km šiaurės - pėitū krīptėm ėr aple 7500 km vakarū - rītū.

Afrėkas pavadėnėms kėla nu Afridi gėntėis, katra gīvena šiaurės Afrėkuo pri Kartagėnas. Ruomienā Afrėka vadėna tik vėina ėš pruovincėju nūdėinas šiaurės Afrėkuo.

Kartās sakuoma īr, ka Afrėka nie atskėrs žemīns, bet karto so Eurazėjė sodara vėina Eurafrėkas žemīna.

* Pluotībė – 30,319 mln. kvadratėniu km;
* Gīvėntuoju skaitlios – 1,4 mlrd.;
* Aukštiausis kalns – Kilimandžars – 5895 m;
* Žemiausė vėita – Asalė ežers – 153 m žemiau jūras līgė;
* Ėlgiausė opė – Nėls – 6671 km;
* Dėdliausis ežers – Viktuorėjė – 69 000 kvadratėniu km;
* Dėdliausė valstībė palē gīvėntuoju skailio – Nigerėjė – 231 mln.;
* Dėdliausė valstībė palē pluotībė – Alžīrs – 2,38 mln. kvadratėniu km;
* Dėdliausis miests – Laguosos – 21 mln. gīvėntuoju. 

Antropuoluogu skaituoms dėdliausē genetėškā ivairio žemīno, bo žmuonis čė gīvena ėlgiausē. Rītėnis Afrėkas šmuots īr tēpuogė vėita, kor pėrmė̄jė žmuonis *[[Homo sapiens]]* atsėrada (tas toriejė nutėktė prīš 350-260 tūkstontmetiu. Ligė tuol čiuonās gīvava hominėdu klads ė anū pruotievē gīvena 7 mln. metu.

Puolitėškā žemīns organėzouts i Afrėkas Sājonga, katrā prigol mažne vėsas Afrėkas šalis. Glabnas vieras žemīnė - krėkštiuonībė (49 %) ėr islams (42 %). Da daug vierėjontiu i tradėcėnės vieras (8 %).
## Šalīs Afrėkuo

## Šaltenē


Kateguorėjė:Žemīnā
Azėjė

right|250px
**Azėjė** īr dėdliausė svieta dalis (~30% vėsa sausomuos pluota), čė given aple 60% svieta gīventuoju. So Euruopa sodara Eurazėjės žemīna. Rubežios tarp Azėjės ėr Afrėkas bē Azėjės ėr Euruopas žemīnu nie tėkslē apibriežams. Nu Šiaurės Amerėkas Azėjė skėr Beringa sāsiauris.

Gīventuoju skaitlios – 3657 mln.;

Aukštiausės kalns – Džuomuolongma – 8850 m;

Žemiausė vėita – Negīvuojė jūra – minus 400 m;

Ėlgiausė opė – Jangdzė – 6300 km;

Dėdliausės ežers – Kaspėjė – 371 000 kvadratiniu km;

Dėdliausė valstībė – Rosėjė – 17,06 mln. kvadratėniu km;

Dėdliausės miests – Tuokėjs – 19,21 mln. gīventuoju.

## Geuograpėjė
thumb|220px|Baikalas
Pluots 44,3 mln. km². Tuolėmiausė Azėjės sausomuos taškā īr: šiaurie – Čelioskėna kīšolis (77°43' š. pl.), pėitūs – Piajė kīšolis (1°16' š. pl.), rītūs – Dežniuova kīšolis (169°40' v. ilg.), vakarūs - Baba kīšolis (26° r. ilg.). Neskaitont Malaju salīna, ciela Azėjė īr šiaurėnie hemėsperuo.

Azėjė ėš trėjū posiu apsopta ondėnīnu - šiaurie Arktėis, rītūs – Ramosis, pėitūs – Indėjės ondėnīns, pėitvakariūs – Atlonta ondėnīna jūras (Vėdoržemė, Egiejė, Marmora, Joudojė ė Azuova). 92 km pluote Beringa sāsiauris skėr Azėjė nu Amerėkas. Sueco sāsmauka jong Azėjė so Afrėka (robežios tėrp anū ein Soeca kanalo). Vakarūs Azėjė tor robežio su Euruopa, so katra sodara Eurazėjės žemīna. Sotartėnės robežios terp Azėjės ir Euruopas ēn Urala kalnū rītėnie papiedie, Embas opė ė Komas-Manīčo idoba, šiaurėnio Kaukaza kalnū pakraštio (Kaukazos priskėrams Azėjē). Pėitrītiūs Malaju salīns Azėjė atskėr nu Australėjės.

Azėjės krontū ėlgoms - ~70 600 km. Api 8 mln. km² Azėjės pluota tenk posiasaliams ė >2 mln. km² – saluoms. Platiausiuo vėituo (ėš šiaurės rītū i pėitrītios) Azėjė īr 11 000 km pluote.

Dėdliausė posiasalē: Jamala, Taimīra, Čiokčiu, Kamčiatkas, Kuoriejės, Indėkėnėjės ė Malakas, Indėstana, Arabėjės, Mažuosės Azėjės.

Dėdliausės salas ė salīnā: 
* Arktėis ondėnīnė: Šiaurės Žemė, Naujuoje Sėbėra salas, Vrangele sala,
* Ramiajam ondėnīnė: Kurilā, Sachalėns, Japuonėjės salīns, Taivans, Hainans, Malaju salīnas,
* Indėjės ondėnīnė: Andamanu salas, Šri Lanka.

Ėlgiausės opės:
* i Arktėis ondėnīna: Jenėsejos, Uobė, Irtīšios, Lena,
* Ramoji ondėnīna: Amūras, Chvangchė, Jangdzė, Mekuongs,
* Indėjės ondėnīna: Tėgros, Eufrats, Inds, Gangs, Bramapotra, Iravadės,
* Aralo jūra: Sīrdarjė, Amudarjė.

Dėdliausė ežerā: Kaspėjės jūra, Arala jūra, Baikals, Balchašos, Isīk Kolės, Urmėjė, Vans, Smertėis jūra, Tuonlesaps, Duongtėngs, Chanka, Chubsogols.


Kateguorėjė:Žemīnā
Euruopa

right|250px|thumb|Euruopas žemielapis

**Euruopa** — vėns mažiausiu (ontros pu Australėjės) Svieta žemīnu, anuos pluots (10,4 mln. km²), ožjem tiktās 1/15-ājė svieta terituorėjės. Karto so Azėjė sodara Eurazėjės žemīna. Euruopuo gīvėn aple 745 mln. žmuoniū (trets palē gīvėntuoju skaitliu žemīns pu Afrėkas ė Azėjės). Euruopa tēpuogė tonkē īr vadėnama „Senoujo kuontinento“ kāp prīšprīša „Naujājam kuontinentou“ (Amerėka).

„Euruopa“ īr vėns ėš dėdliausē gėnčītėnu geuograpėniu termėnū. Patė pavadėnėma etimuoluogėjė nier aiškė, tēpuogė ginčītėnė īr Euruopas robežē.

[thumb|right|300px|Euruopa [IX o. pradiuo]]

*Pluots – 10,18 mln. kvadratėniu km;
*Gīvėntuoju skaitlios – 745 mln.;
*Aukštiausis kalns – Monblans – 4807 m;
*Ėlgiausė opė – Volga – 3531 km;
*Dėdliausis ežers – Ladoga – 17700 kvadratėniu km;
*Dėdliausis miests – Maskva – 10 mln. gīvėntuoju.

Skėrtėnguom metuodoluogėjuom skaitliounont, žemīna sodara 44-50 sovereniū šaliū (aba anū šmuotu), ėš katrū 27 prigol ES, vuo net 46 - Euruopas Tarībā.

Kateguorėjė:Žemīnā
Vėikšniū Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė

**Vėikšniū Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė** īr Mažeikiu rajuonė, Telšiū vīskopėjuo.

Stuov Akmenės rajuona ritūs, Vėikšniū gīvenvėitie, Bažninčės gatvė 21. Tinkouta mūra. Pastatīta 1854 m.

## Istuorėjė

Vėikšniū bažninčė XVI o. pabaiėnguo pasėsavėna evangelėkā refuormatā. Bažninčē 1626 metās duovėnuots Miliū kaims.

1634 metās pastatīta naujė medėnė bažninčė.

1680 ė 1816 m. bažninčė atnaujinta.

1854 m. pastatīta dabartėnė bažninčė, altuorē perkeltė ėš senuosės.

## Arkėtektūra
 
Bažninčė īr krīžmėnė plana, vėinabuokštė. Irėngtė 5 altuorē. Švėntuoriaus tuora kūlė mūra.

kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Borat

**Borat Sagdiyev** (Kirilica: *Борат Сагдиев*) sīr atīrėnis Kazakstana žornalėsta persuonažos, katra somėslėjė ė vaidėn onglu humuorėsts Sacha Baron Cohen. Buorata persuonažos dažnā pasiruodīdava televėzėnie pramuogėnie laiduo „Da Ali G Show“. 2006 m. pabėnguo pradiets ruodītė kina films "Buorats. Kāp šaunosės Kazakstana žornalėsts Amerėkuo patīrėma graibstė", katras solauk dėdėle pasėsekėma vėsam svietė.

Kateguorėjė:Filmu veikiejē
Nokia

right|100px
**Nokia** ī vėina terp dėdliausiū telekomonėkacėnės īrongas dėrbieju svietė, īsikūrus ana Suomėjuo. Pagrindėnis korpuoracėjės gamėnīs ī muobėlė̄jė tėlėpuonā (muobėliakā), nors anėi ožsijėm ė kėtū telekomonėkacėju īrengėniū dėrbėmo.

Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Nuobelė literatūras premėjė

**Nuobelė literatūras premėjė** - premėjė, katra īr skėrama kuožnās metās autoriou ėš bikuokiuos šalėis, katros palē Alfreda Nuobelė sokorp "geriausi idealistėnės krīptėis darba". *Darbs* čė soprontams kāp vėsė autoriaus darbā, a ne vėins konkretos. Kam paskėrta premėjė sprėnd Švedėjės Akademėjė.

Pėnėgėnė premėjė, katrou gaun premėjės nugalietuos nu anuos paskīrėma čiesa tonkē svīroun ė dabā īr aple 10 mln. Švedėjės kruonu. Laimietojou sīkiom īr iteikams auksa medalis ė dėpluoms.

## Nuobelė literatūras premėjės laureatu sārašos

## Šaltenē


Kateguorėjė:Nuobelė premėjė
Kateguorėjė:Literatūra
Kėntautē

**Kėntautē** (lt: *Kentaučiai*) - kaimalis Mažeikiū rajuonė, 6 km i šiaures rītus nu Žėdėkū. Pru kai tek Dubulis.

Seniau kaimė gīven daug gīventuojū, bov netgi pagrėndėn muokīkla, bet vīkdont melioracėj daugoma kaim gīventuojū bov iškeltė i kėtas vėitas i kaims geruokā sumažiej.
Artūrs Konan Doilis

thumb|
**Seras Artūras Konanas Doilis** (*Arthur Conan Doyle*, 1859 m. gegužės 22 d. - 1930 m. liepos 7 d.) žymus rašytojas, gimęs Škotijoje, labiau žinomas kaip detektyvą Šerlokas Holmsas autorius.

Parašė daugiau kāp 50 kningū, iskaitont istuorėniū noveliu, pjiesiu, nuoveliu ė kėtū puopoliariū kūrėniū. Pėrmuojė anuo parašīta kninga "Keturiū žėnklos" 1890 metās poblėkouta žornalė. Anuo vėlesnė kūrėnē solaukė dėdle puopoliaroma, bet ėšsekėnts nuolatėne diemese, nusprėndė ožbėngtė Šerloka Holmsa nuotīkios. "Paskotėnis nusilenkėms", katruo žėnomiausis vėsū čiesū seklīs paslaptėngā žūn, ėšspausdints 1893 metās. A. Konan Doilis atsėžvelgės i skaitītuojū rēkalavėmos, pu deviniū metu parašė kningu api Šerluoka Huolmsa ė daktara Vatsuona tėsėniūs.

1884 m. apsižanėjė so L. Hokins, o pu metū tap Edinburg universitet profesuorio. Mėr 1930 metas Eseksė, Anglijuo.

## Bėbliuograpėjė

### Istuorėjes api [[Šerluoks Huolmsos|Šerluoka Huolmsa]]
* The Study in Scarlet (1887)
* The Sign of Four (1890)
* The Adventures of Sherlock Holmes (1892)
* The Memoirs of Sherlock Holmes (1894)
* The Hound of the Baskervilles (1902)
* The Return of Sherlock Holmes (1904)
* The Valley of Fear (1914)
* His Last Bow (1917)
* The Case Book of Sherlock Holmes (1927)

### Istuorėjes api pruofesuorio Čelendžeri
* The Lost World (1912)
* The Poison Belt (1913)
* The Land of Mists (1926)
* The Disintegration Machine (1927)
* When the World Screamed (1928)

### Istuorėnē ruomanā
* The White Company (1891)
* Micah Clarke (1888)
* The Great Shadow (1892)
* The Refugees (publ. 1893, parašīta 1892)
* Uncle Bernac (1897)
* Sir Nigel (1906)

### Kėtė darbā

* J. Habakuk Jephson's Statement (1883)
* Mystery of Cloomber (1889)
* The Captain of the Polestar, and other tales (1890)
* The Doings Of Raffles Haw (1891)
* Beyond the City (1892)
* Round The Red Lamp (1894)
* The Parasite (1894)
* The Stark Munro Letters (1895)
* Rodney Stone (1896)
* Songs of Action (1898)
* The Tragedy of The Korosko (1898)
* A Duet (1899)
* The Great Boer War (1900)
* The Exploits of Brigadier Gerard (1903)
* Through the Magic Door (1907)
* The Crime of the Congo (1909)
* The New Revelation (1918)
* The Vital Message (1919)
* Tales of Terror & Mystery (1923)
* The History of Spiritualism (1926)

Doilis, Artūrs Konan
Kateguorėjė:Detektīvu rašītuojē
Šerluoks Huolmsos

**Šerloks Holmsos** (*Sherlock Holmes*) - britū rašītuojaus i daktar A. Konan Doil sukorts literatūrinis heruojos, XIX-XX a. pradžiuos detektīvs. A. Konan Doil kurėnē, katrūs īr aprašuomė šiuo detektīv nuotėkē tap detektīvėn žanr klasika.

Pasak A. Konan Doil Š. Holmsos gīven Londonė, Baker Street 221B, tarp 1881 i 1903 metū. Daug laik Š. Holmsos praleid su draugo i kolega daktaro Vatsuono (*Dr. Watson*).

Holmsos, Šerloks
Telšiū vīskopėjės liciejos

**Telšiū vīskopėjės liciejos**, arbe **Telšiū vīskopėjes mažuoji konėgū seminarėjė**, - nu 1993 metū veikontė muokīkla, katruo īr muokėnamė vaikiokā, bėngė 10 aba 11 klasiū ė katrėi planoun taptė konėgās.

Daugoma licieju bėngosiu muokėniū muokslos tes dėdliuojuo seminarėjuo, kėtė dėrb arbe stodėjoun vagol kėtos sava sogebiejėmos ė pašaukėmos.

2009-2010 muoksla metās liciejuo muokėnas 9 muokėnē: 4 pėrmamė kursė ė 5 ontramė. 

Mažuojė konėgū seminarėjė īr isėkūros' Telšiūs, Katedras g. 7. Liciejou šiou meto vaduovaun konėgs Tuoms Žlėbėns.

## Nūruodas

Oficēlos poslapis


Vaizdas:TVL kuoplyčė.JPG|Liciejaus kuoplīčė
Vaizdas:Telšiū liciejos.JPG
Raimonds Čandleris

thumb|Chandler 1943 m.
**Raimonds Čandleris** (*Raymond Thortom Chandler*; 1888. lėipas 23 d. - 1959 m. kuov 26 d.) - JAV rašītuos, menėškiausis kėituoj detektīv atstuovs. Populiariū apsakimū apie privato sėkl Filip Marlou, autuorios.

Pėr apsakim išspausdėn 1933 m. žornalė "Black Mask", o per kėtus 5 metus paraš dar 17 apsakimū. Pėrmūj roman "The Big Sleep" išleid 1939 metās, o paskutin "Playback" 1958 m.

Vėsos Čandler kuribinis palėkėms - 24 apsakimā i 7 romanā, katrūs uns vaizdoun real tėkruov, pateikdams skaitītojou istatėm skėrtom, paruodidams individ i vėsuomenes santikius. 

## Bibliografėjė
### Noveles
**The Big Sleep* (1939)
**Farawell, My Lovely* (1940)
**The High window* (1942)
**The Lady in the Lake* (1943)
**The Little Sister* (1949)
**The Long Goodbye* (1954)
**Playback* (1958)

### Apsakimā su [[Filips Marlou|Filipo Marlou]]
**Finger Man* (1934)
**Goldfish* (1936)
**Red Wind* (1938)
*Trouble is My Business (1939)
**The Pencil* (1961)

### Kėtė trumpė apsakimā
**Blackmailers Don't Shoot* (1933)
**Smart-Aleck Kill* (1934)
**Killer in the Rain* (1935)
**Nevada Gas* (1935)
**Spanish Blood* (1935)
**Guns at Cyrano's* (1936)
**The Man Who Liked Dogs* (1936)
**Pickup on Noon Street* (1936)
**The Curtain* (1936)
**Try the Girl* (1937)
**Mandarin's Jade* (1937)
**The King in Yellow* (1938)
**Bay City Blues* (1938)
**Pearls are a Nuisance* (1939)
**I'll be Waiting* (1939)
**The Bronze Door* (1939)
**No Crime in the Mountains* (1941)
**Professor Bingo's Snuff* (1951)
**English Summer* (1957)
Filips Marlou

**Filips Marlou** (*Philip Marlowe*) - JAV rašītuojaus Raimonda Čandlerė kurėniū literatūrėnis heruojos, privatos seklīs.

Aple Filipa Marlou autuorios parašė 7 kūrėnius, pėrmasis "Dėdīsis mėigs" (1939 m.) Ans īr privatos detektīvs, dėrbons Los Andželė ė torons unikalu puožiuri i sava darba, neprarandontis humora jausma net sodietėngiausiuosė situacėjuosė, fėlosuopėšks. Miegst viski, šakmatus ė puoezėjė.

Marlou, Filips
Ontuons Vaičiolātis

thumb|right|230px|Vaičiolātis Ontuons
**Vaičiolātis Ontuons** (1906 m. bėrželė 23 d. Didžiūjū Šelviū kaimė – 1992 m. JAV) bova lietoviu rašītuos. Žīmiausis anuo kūrėnīs ī ruomans „Valėntėna“.

## Trompa biuograpėjė

A. Vaičiulātis lonkė pradiuos muokīkla Vėlkaviškie, vieliau muokėnas Vėlkavėškė „Žėborė“ gimnazėjuo. 1927 m. istuojė i Kauna onėversėteta. Bengė̄s onėversėteta katra čiesa muokītuojava. 1935–1938 m. stodėjava Grenuoblė onęversėtetė, Sorbuonuo. II pasaulėnė kara pradiuo emigrava i JAV, kor aktīvė dalīvava lietovėškuo vēkluo.

Sava kūriniūs pėrma sīki paskelbė 1925 m. „Krīvūlie“.

Vaičiulaitis, Antanas
Perū

**Perū** ( īr valstībė Pėitū Amerėkuo, pri Ramiuojė ondėnīna. Suostėnė īr Lima. Perū gīven vėrš 34 mln. žmuoniū. Šiaurie robėžiounas so Ekvaduoro ė Kolumbėjė, rītūsė - so Brazilijė, pėitūs - so Čilė ė Buolivėjė.

## Istuorėjė
Senuobie Perū terituorėjuo gīvava Inku imperėjė. 1535 m. anou ožkariava Fransisks Pisars.

## Geuograpėjė
### Adminėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra

## Akuonuomėka

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė

Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Puortėmetrėjė

**Fotometrėjė** (lt: *Fotometrija* gr: *phos* - šviesa + *metreo* - matuoju) - optėkas skīrios, katras nagrinie švėisuos šaltinius i apšvėistus kūnus apėbūdėnamus keleto fizikiniu dīdžiū. Pagrėndėnē fotometrėjes skīrė īr švėisuos stipris, švėisuos srauts i pavėršiaus apšvėita.

Kateguorėjė:Optėka
Bėrželė 26

**Bėrželė 26** dėina īr 177 metu dėina (kelamasēs metās - 178) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. Nu šiuos dėinuos iki metū pabaiguos lėikt 188 dėinas.

## Informacėjė

### Švėntes

* Tarptautėn kovuos su narkomanėjė dėina
* Tarptautėn dėin prievartas aukuoms rėmtė

## Vardadėnē

Jaunė - Jaunios - Jaunīs - Jaunot - Mingauda - Mingauds - Paulios - Puovėls - Ramun - Vėltautas - Vėltaut - Virgilėjos.

Kateguorėjė:Dėinas
James Bond

thumb|right|230px|James Bond ginkl simbuolis
**James Bond** (žemaitėškā: *Džeimsos Bondos*), da žėnuoms kuodėnio pavadėnėmo **007** - ėšgalvuots slaptasis agėnts brits, sokorts rašītuojė Jana Fleminga 1953 m. Pu autuorė smertėis api Bonda raša daugībė rašītuoju:

## Kningas

### Ian Fleming parašītas kningas

### Džon Gardner parašītas kningas

### Raimuond Benson parašītas kningas

## Filmā

## Nūruodas

* Ofėcēli Džeimsa Bonda svetainė

Bond, James
Bond,James
Maigā

**Maigā** () - kaims Mažeikiu rajuonė, Mažeikiu apīlinkės seniūnėjuo.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Seduos ežers

**Seduos ežers** īr Mažeikiū rajuonė, Seduos seniunijuo, i rītus nu Seduos. Ežer ilgis 2,2 km, dėdliausis pluots - 0,2 km. Krantā žemė, ritūs, šiaures ritūs i pietvakariuspelkietė. Daugiause sogaunama karšiū i karuosū.
Maigū ežers

**Maigū ežers** īr Mažeikiū rajuonė, Mažeikiū apīlinkes seniunijuo, Maigū kaimė. Ežers īr negiliuo luomuo, netuolėj valstīben mėšk. Šiaurinie dalie i ežer itek Baibelis,o pijtinie ištek Kutuvis (Vėntuos dėš. intaks).

## Nūruodas

* Maigū ežeras
Medžialenkes ežers

**Medžialenkes ežers** īr Mažeikiū rajuonė, tirkšliū seniunijuo (rėbuojas su Vėikšniū seniunėjė. 5,1 ha īr Medžialenkes kaim terituorijuo, kėta priklaus Žėbėkū k. Ežers seniau bov vadėnams **Bobežerio**.
Daugėniu Šv. Vīskopa Stanėsluova bažninčė

**Daugėniu Šv. Vīskopa Stanėsluova bažninčė** (lt: *Dauginių Šv. Vyskupo Stanislovo bažnyčia*) - bažninčė Telšiū vīskupijuo, Mažeikiu dekanatė.

Stuov Mažeikiu rajuona pėitūs, Daugėniu kaimė, Virvītės kairiajem krontė. Pastatīta 1943 m.

## Istuorėjė

Medėnė nedėdlė bažninnčė pastatīta 1943 m.

## Arkitektūra

Bažninčė īr statēkompė plana, so buokšto ont stuoga. Vėinanavė. Švėntuoriaus tuora medėniu štolpaliu. Anam īr 2 medėnė kuoplīčė.

kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Seduos Šv. Juona Nepomoka bažninčė

**Seduos Šv. Juona Nepomoka bažninčė** (lt: *Sedos Šv. Jono Nepomuko bažnyčia*) īr Telšiū vīskupėjuo, Mažeikiu dekanatė.

Stuov Seduo, Vardovuos opėis kėlpuo. Medėnė. Pastatīta 1783 m. 

## Istuorėjė

Seduos dvarė 1781 m. pastatīta kuoplīčė, katra 1783 m. paplatinta, paaukštinta ė pertvarkīta i bažninčė, pristatīta varpėnė.

1791 m. bažninčē paskėrtė 2 margā žemės. Bažninčė 1793 m. gegožė 28 d. konsekrava pavīskupis T. J. Bukats. XIX a. pėrmuo posie ana bova muokėniū bažninčė. Pu 1863 m. anuo neblėk konėga. Per miestalė gaisra 1886 m. sodegė konėgou skėrts noms.

1891 m. apėntās apsėgīven konėgs. Bažninčė bova Seduos parapėjės filėjė. Klėbuons S. Paulukevičios anou 1900 m. sava liešuom perstatė. Pu II svieta vainas bažninčė bova oždarīta, paversta sandielio, vuo paskom - melninčė. Apleists pastats 1988 m. siejės mienėsi bova grōžints vierintuojėm. Klėbuona A. Gedotė ė parapėjietiu pastonguom soremontouta. 

1989 m. spalė 1 d. pašvėntinta.

## Arkėtektūra

Liaudėis arkėtektūras skvarmu. Statēkompė plana, vėinabuokštė.

kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Mega akvarėms

**Mega akvarėms** - didiausis vėsuo Europuo prekības cėntrė īrėngts akvarėms, katras 2005 m. ėšbūdavuots Kaunė, „Mega" prekības cėntrė. Irašītas i Lietuvuos rekordū knīnga.

Akvarėms īr 10 m aukštė, 4 m pluotė ė 11 m gīloma. Ondens talpa - 170 tūkst. litrū. Akvarėmė plaukiuo aple 800 truopikiniu žuvū i 6 Karību jūras rīklē.

Kateguorėjė:Zabuovas
Leckava

**Leckava** - miestielis Mažeikiū rajuonė, Lietuvuos-Latvėjes parobėžī 10 km i vakarūs nū Mažeikiu. Īr pradėnė muokīkla (Mažeikiū Senamiestė pagrėndėnes muokīklas filials), bibliuoteka, medėcinas punkts, Šv. Laurīna bažninčė.

## Istuorėjė

Leckava pėrm karta ivardinta miestelio 1658 m. Pėrmuojė katalėkū bažninčė pastatīta 1630 m., 1622 m. pastatīta evangeliku-refuormatū bažninčė. Katalėkus globuoj žemaitiū seniūns Liackis. Vėitas gīventuojā bažninče i vėituove vadėna anuo vardo. 1644 m. bažninčė sudėgė. Dvarininks pastatė kėta dėdesne, no i ta 1783 m. sudėgė. 1785 m. Aduoms Gurskis pastat nauja bažninče, no per II svieta vaina bažninčė bova sudeginta. Puo vainuos parapijietem ėlga nebova leista statītė bažnīčes senuojė vėituo, dėltuo 1955 m. bov pastatīta laikėna bažnīčė. 1958 m. bažnīčė pastatīta senuojie vėituo.
Meižiū ežers

**Meižiū ežers** īr ežers, katros talkša Mažeikiū rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo. Ėlgoms anou ėš šiaurės vakarū i pėitrītius ī 0,9 km, dėdliausis platoms ī 0,3 km. Krontā anou žemi, vakarūs ė pėitūs ožpelkiejė̄. Par ežera tek Ašvuos opės (Vadakstės intaks).

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona ežerā
Robėkū Šv. Ruoka bažninčė

**Robėkū Šv. Ruoka bažninčė** (lt: *Rubikų Šv. Roko bažnyčia*)  īr bažninčė Mažeikiu dekanatė, Telšiū vīskopėjuo.

Stuov Mažeikiu rajuona pėitūs, Robėkū kaimė. Medėnė. Pastatīta 1936 m.

## Istuorėjė

1863 m. sokėlėma aukuom atmintė Robėkūs pastatīta kuoplīčielė.

1935-1936 m. pastatīta medėnė bažninčė (Seduos parapėjės filėjė).

## Arkitektūra

Bažninčė statēkompė plana, vėinanavė. Stuoga galūs pastatītė bokštelē. Irėngtė 3 altuorē. Švėntuoriaus tuora medėniu statėniū. Šalėp bažninčės - medėnė varpėnė.

kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Žemalės Vėišpatėis Apsėrēškėma Švt. Panā Marėjē bažninčė

**Žemalės Vėišpatėis Apsėrēškėma Švt. Panā Marėjē bažninčė** - bažničė, esontė Mažeikiu rajuonė, Telšiū vīskopėjuo.

Stuov Mažeikiu rajuonė, Žemalės miestalie. 13 km i pėitvakarius nug Mažeikiu. Kūlė mūra. Pastatīta 1826 m. Klasėcistėnės struktūras i ruomantėzma arkėtekūtrā būdingu skvarmu.

## Istuorėjė

Pėrmuojė medėnė bažninčė pastatīta 1752 m., anou duovėnuotė 5 valakā žemės.

1765 m. istēgta parapėjėnė muokīkla (vēk lėgė XIX o. pradiuos). Bažninčē 1806 m. prėgol Godėškės kaims. Dvarėninks Gaduons 1826 m. pastatė dabartė nmūrėnė bažninčė.

1886-1889 m. pastatīta medėnė varpėnė. Žemalės bažninčė lėgė I svieta vainas garsiejė meliuodingās varpās.

## Arkėtektūra

Bažninčė īr klasėcistėnės struktūras i ruomantėzma arkėtekūtrā būdingu skvarmu, statēkompė plana, babuokštė. Irėngtė 3 altuorē. Švėntuoriaus tuora kūlė mūra. Anam īr medėnė varpėnė.
Ožlėiknės Šv. Marėjės Magdalietės bažninčė

**Ožlėiknės Šv. Marėjės Magdalėitės bažnīčė** - īr Mažeikiū dekanatė, Telšiū vīskupijuo. 

Stuov Mažeikiū rajuon ritūs, Užlieknes kaimė. 7,5 km i vakarus nu Vėikšniū. Švėntop kairiajam' krantė. Medėn. Pastatīta 1857 m. liaudes arkitektūras fuormu.

## Istuorėjė

Užlieknes koplīče 1784 m. paskelbtė dvejė metėnē atleidā.

1807 m. pastatīta nauja koplīčia, 1857 m. - perstatīta; priklaus' Vėikšniū parapėje.

1933 m. koplīčia perkelta i kėt vėit i atnaujinta. Pu II pasaulėn' kar pradieta vadintė bažninčė.

## Arkitektūra

Bažninčė liaudes arkitektūras fuormu, stačiakampė plan, vėinabuokšt. Irėngtė 4 altuorē. Švėntuoriaus tvuora mediniu statiniū.

kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Groudė 9

**Groude 9** īr 343 metū dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio (kelemases metās - 344). Nu šiuos dėinuos ligi metū pabaiguos lėikt 22 dėinas.

## Informacėjė

### Vardadėnē

Bartmina - Bartmėns - Gedēn - Leukadėjė - Pamela - Vakār' - Vakāris - Valerėjė

### Gėmėm dėinas

* 1916 m. Kirk Douglas (amerikietiū aktuorios i prodiuseris)
* 1953 m. John Maljkovich (amerikietiū aktuorios)

### Ivėkē

* 1921 m. Brazilėjė pripažėn Lietuvuos valstībes nepriklausomīb de jure
* 1998 m. Vėlniou atkorta Lietuvuos istuoriku draugėjė
* 1990 m. L. Valensa išrenkams Lėnkėjes prezidėnto
* 2003 m. per sprogėm Maskvuo žov 6 žmuones

Kateguorėjė:Dėinas
Tėrkšliū Krėstaus Ciesorė bažninčė

thumb|right|260px|Tėrkšliū Krėstaus Ciesorė bažninčė
**Tėrkšliū Krėstaus Ciesorė bažninčė** – īr Mažeikiū dekanatė, Telšiū vīskupėjuo.

Stuov Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū miestelie, Kapū g. 11, pri Mažeikiū-Seduos kelė. Plintu mūra. Pastatīta 1939 m. Neoguotėkėnė.

## Istuorėjė

Tėrkšliū bažninčē 1612 m. dovėnuota žemės.

1616 m. LDK ciesorios Zigmants Vaza paragėna Tėrkšliū seniūna E. Fitinga pastatītė bažninčė.

1750 m. īstēgta parapėjėnė muokīkla.

1766 m. pastatīta naujė bažninčė. 1926 m. bažninčė sodėgė.

1937–1939 m. pastatīta dabartėnė mūrėnė bažninčė. Statība rūpėnuos konėgs A. Kiela. Ons 1950–1955 m. ėštrėmts i Rosėjė. Klėbuons B. Bornēkis pastatė klėbuonėjė.

## Arkėtektūra

Bažninčė neoguotėkėnė, statēkompė plana, vėinabuokštė, so apsėdė.

kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Geidžiū Šv. Uonuos bažninčė

**Geidžiū Šv. Uonuos bažninčė** īr Mažeikiu dekanatė, Telšiū vīskopėjuo.

Stuov Mažeikiu rajuonė, Geidžiū kaimė. Medėnė.

kateguorėjė:Mažeikiu dekanata bažninčės
Groudė 10

**Groude 10** īr 344-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 345). Nu šiuos dėinas lig metū gal lėikt 21 dėinas.

## Infuormacėjė

### Švėntes

* **Tarptautėn' žmogaus tėisiū dėina**

### Vardadėnē

Eids - Eidė - Eidginta - Eidgints - Eidimts - Eidimtė - Eidinta - Eidints- Ilma - Lora - Loreta - Rimis - Žīdrė

## Šio dėina pasaulie

### Ivėkē

* 1999 - Helsinkiē ivīkosem aukščiause līge pasitarėmė Europas Sajunguos valstībiū i viriausībiū vaduovā nosprendė pakvėist Lietov, Latvėj, Slovakėj', Malt', Bulgarėj' i Rumunėj' derībuom dėl narīstes ES.

### Gėmėm dėinas

* 1901 - Juozos Vėtkos-Kazimieraitis, rezistėnts. Pėitū Lietuvuos partizanū vienītuos (m. 1946)

### Smertes

* 1896 - Alfreds Nobelis, švedū chemiks, inžinierios, dinamita išradies (g. 1833)
Groudė 12

**Groude 12** īr 346-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 347). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 19 dėinū.

## Infuormacjė

### Vardadėnē

Dagmara - Gaiva - Gilmina - Gėlmėns - Kirbunts - Kirkanta - Kirkants - Vaindė - Vaingieda - Vainios

## Šio dėin pasaulie

### Gėmėma dėinas

* 1915 m. - Frank Sinatra, amerikietių daininks.
* 1930 m. - Silvio Santos (gimts vards bova **Senor Abravanel**) - puopolēros Brazilėjės TV laidū vedies ė verslėninks.
* 1949 m. - Marc Ravalomanana, Madagaskar prezidėnts nu 2002 m.

### Smertes

* 1913 - Meneliks II-asis Etiopėjės imperatuorios
* 2003 - Haidars Alijevs, boves Azerbaidžian prezidėnts

Kateguorėjė:Dėinas
Groudė 13

**Groude 13** īr 347-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (kelamāsēs metās 348). Nu šiuos dėinuos ligė metu gala lėikt 18 dėinū.

## Infuormacėjė

### Vardadėinē

Eivėltė - Kastauts - Kastautė - Kast' - Kastītis - Liocė - Liocėjė - Otilėjė

## Šiou dėina svietė

### Gėmėma dėinas

* 1930 m. - Vītautė Žėlėnskātė, pruozėninkė
* 1967 m. - Džeimis Fuokss, amerėkėitiu aktuorios
* 1975 m. - Tuoms DeLondžos, amerėkėitiu mozėkonts
* 1975 m. - Sidžej Brutons, australu krepšėninks

## Smertis

* 2002 m. - Jorgis Kunčins, rašītuos, pargoldītuos
* 1466 m. - Donatels, italu skolptuorios

Kateguorėjė:Dėinas
Cerkvė

**Cerkvė** (ros: *церковь*) - Ritū apeigū krikščiuoniū - stačiatėkiu ė unitū - švėntīkla, kolta nomā.
Groudė 14

**Groude 14** īr 348-a metū dėina pagal Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 349-a). Nu šiuos dėinuos lig metū gala lėikt 17 dėinū.

## Informacėjė

### Vardadėnē

Alfreda - Alfreds - Augeda - Augeds - Augēn' - Augėnis - Freds - Kėntėbuts - Kėntrėms - Kėntvėls - Kėntvėlė - Tarvains - Tarvaėn

## Dėina svietė

### Notėkėmā

* 1932 - Iraks atgava nepriklausomībe nū Jongtėnes Karalīstes.

### Gėmė dėinas

* 1890 - Julius Abraitis, daktars (m. 1987)
* 1923 - Antanas Jonynas, poets, pruozininks, krėtėks (m. 1976)
* 1503 - Michelis de Nostradams, garsos vėdoramžiū pranašos (m. 1566)

Kateguorėjė:Dėinas
Keliuonės

**Keliuonė** (nuog žuode *kels*) - geuograpėnės vėitas pakeitėms, fėzėškā jodont ėš vėinuos vėitas (vėituoves) ang kėta.

Keliaunama īvairēs būdas. Tam gal būtė nauduojamė transpuorta pragomā.

## Nūruodas

* Vikikeliuones Vikimedėjes pruojėkts keliaujontėms

Kateguorėjė:Zabuovas
Groudė 15

**Groude 15** īr 349-a metū dėina palē Grėgaliaus kalėnduorio (keliamases metās 350-a). Nu šiuos dėinuos lig metū pabaiguos lėikt 16 dėinū.

## Infuormacėjė

### Vardadėinē

Celsos - Čiuovīda - Čiuovīds - Gaudos - Gaudencėjė - Gaudėnis - Gaudenė - Gaud' - Josts - Kristijuons - Kristijuona - Liberts - Libert' - Līgauda - Līgauds

## Šio dėin pasaulie

### Gėmėm dėinas

* 1911 - Vaclovas Alksninis, karininks, vėsuomenes veikies (m. 1970).
* 1911 - dr. Jonas Adomavičius, daktars, fėlantruops.
2007

**2007** īr nekelamėjē metā, katrėi prasīded pėrmadien.

## Nutėkėmā Žemaitėjuo
* Lapkristė 7 d. - Saulius Paulikas puolėcėninks gėrts vairoudams mašėna, nasėlaikīdams keliū eisma taisīklio, nožodė trės mažos vakos Aleksandrėjuo, Skouda rajuonė.

## Nutėkėmā svietė
**Sausis**:

* Sausė 1 d. - ī ES istuojė Rumunėjė ėr Bulgarėjė, o Slovienėje isīvėd euro.
* sausė 30 d. - pasėruodė naujuoji Windows versėjė - Windows Vista

**Vasaris**:

* Vasarė 23 d. - Alsunguos (Latvėjė) pensijuonatė per gaisra žova ~20 žmuoniū. Gaisros dėdliausis per Latvėjės istuorėjė.
* Vasarė 25 d. - Lietovuo ivīka Savėvaldībiū rinkėmā.

**Kuovs**:

* Ėš kuova 3 d. i kuova 4 d. notėka vėsėšks mėnole ožtemėms. Ožtemėms bova matuoms vėsuo Europuo, Pėitū Amerikuo, JAV ė Kanadas krontūs.
* Kuova 19 d. - ivīka dalinis saules ožtemėms, katras bova matuoms Azijuo ė Aleskuo.

**Balondis**:

* Balondė 4 d. Šveicarėjės astruonuomā sorada Gliese 581 C planeta, radēlėne grēte metuodu, nauduodamė Čilie 3,6 m skersmens teleskuopa.
* Balondė 14-15 d. - Rosėjuo jiego nomalšintas taikes pruotesta akcėjes, i gīdėma īstaigas nuvežtė daugiau kāp 150 žmuoniū.
* Balondė 16 d. - Vėrdžėnėjes teknikas onėversiteta žodīnes, katras sorėngė Cho Seung-hui ėš Pėitū Kuoriejes, tuoj tragedijuo žova 33 žmuones, iskaitont ė žodėk, katras nosėžodė pats.
* Balondė 27 d. - notėka Tarībėne kare pamėnkla konflėkts Estėjuo.

**Gegožė**

* Gegožė 6 d. pasibėngė Eurolīgas krepšėnė tornīrs, katruo nugalietuojo patapa Graikėjės komanda Atienū „Panathinaikos“, naudingiausio fėnala žaidiejo bova išrinkts graikos Dimitris Diamantidis.

**Rogpjūtis**

* Rogpjūtė 15 d. īvīka 2007 m. Perū žemės drebiejims.

**Siejė**:

* Rogsiejė 16 d. pasibėngė Euruopas vīrū krepšėnė čempijuonats, katruo nogalietuoja patapa Rosėjės rinktėnė, ontr vėit užiemė Ėspanėjė, tret' - Lietova.

**Lapkrėtis**:

* Lapkristė 19 d. - Europuo pradiejė veiktė Realaus čiesa atsėskaitimū sistema TARGET2.

## Smertīs

* Vasarė 17 d. – rašītuoja, pruozėnėnkė, eseėstė, dramatorgė ė dailėnėnkė Jorga Ėvanauskaitė (g. 1961)
* Balondė 23 d. - B. Jelcins, pėrmasis demuokratėškā ėšrėnkts Rosėjės prezėdents (g. 1931 m.)
* Balondė 27 d. - M. Rostropovičios, Rosėjės viuolončelėninks ė dirigėnts (g. 1927 m.)
* siejės 6 d. - L. Pavarotti, italū tenuors (g. 1935 m.)
* Groudė 27 d. - B. Bhutto, Pakistana puolitikė (g. 1953 m.)

Kateguorėjė:Metā