open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sėdniejos

**Sėdniejos** () ī dėdliausis Australėjės miests, isikūrė̄s šalėis pėitrītiūs, Naujuoje Pėitū Velsa valstėjės suostėnė. Šalėis akuonuomėnis cėntros. Īr ousts, terptautėnis uora ousts.

thumb|left|245px|Sidniejaus īžėmībė – uoperas ė balėta teatros

Kateguorėjė:Australėjės miestā
Tel Avėvs

**Tel Avėvs-Jafa** (hebraju k.: תֵּל אָבִיב-יָפוֹ; arabu k.: تَلْ اَبِيبْيَافَا ; *Tel Abib-īafa*) īr Izraelė miests, ėšsėdiestė̄s šalėis vakarūs, Vėdoržemė jūras pakrontie. Tel Avėvs tēpuogi īr dėdliausis Izraelė oustamiestis, metruopuolėnė terėtuorėjė (*[[Gush Dan]]*), fėnansu ė prekības cėntros. Tel Avėva apskrėtėis cėntros. 2003 m. lėipas mienesie miesta šmuots „Balts miests“ ėtraukts i UNESCO sāraša. Miesta īkūrė 1909 m. žīdū imėgrantā. Miestė vīraun švelnūs Vėdoržemė jūras uorā. Vėdotėnė metū temperatūra īr 20,2 °C.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Izraelė miestā
Pėitū ondėnīns

thumb|right|Pėitū ondėnīns
**Pėitū ondėnīns** (čiesās vadėnams **Pėitū puolērėnis ondėnīns** aba **Antarktėdas ondėnīns**) - ketvėrts vagol dėdoma svieta ondėnīns. Vuos ne vėsam anuo gėloms īr 4000–5000 m, pluots - 20 mln. km², maksėmalos gėloms - 7235 m, dogna sodara kelės dobomas, atskėrė puvondenėnē kalnagūbrē.

Kateguorėjė:Ondėnīnā
Kateguorėjė:Antarktėda
Sankt Peterborgs

**Sankt Peterborgs** (; 1924–1991 m. **Lenėngrads** – ; 1914–1924 m. **Petruograds** – ) ī miests šiaurės vakarū Rosėjuo, antros palē dėdloma Rosėjės miests.

Kateguorėjė:Rosėjės miestā
Naus Delis

**Naus Delis** (, pandž. ਨਵੀਂ ਦਿੱਲੀ, urdu نئی دلی) ir ofėcēliuojė Indėjės suostėnė, Delė metruopuolėjės dalės. Krūvuo so Senoujo Deliu sodara Indėjės suostėnės terituorėjė.

Miestė isikūrosės valstībėnės Indėjės īstaigas, ožrobežė valstībiu atstuovībės. Naus Delis īr Indėjės suostėnė nu 1947 m.

Kateguorėjė:Indėjės miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Šimtametė vaina

right|200px
**Šimtametė vaina** (,  – 1337-1453 m. terp Onglėjės ė Prancūzėjės vīkosė vaina diutuo, ka anėdvė valstībė nesotarė diel onglu valduomu Prancūzėjės terituorėju. Vainas pretekstos – Onglėjės karaliaus pretendavėms i Prancūzėjės suosta.

Kateguorėjė:Euruopas vainas
Kateguorėjė:Onglėjė
Kateguorėjė:Prancūzėjė
Monguolu imperėjė

right|250px

**Monguolu imperėjė** (mongol. Их Монгол Улс ‘Dėdliuojė Monguolu tauta’) – dėdliausė vėinalītė imperėjė svieta istuorėjuo, gīvavosė 1206–1368 metās, sava klestiejėmo čiesās ožiemosė daugiau kāp 26 mėlėjuonos km² ė toriejosė api 100 mln. gīventuoju.

Monguolu imperėjė 1206 m. ikūr Čingėschans, sovėinėjės monguolu – tiorku gentės ė ožkariavės daug žemiu.

Kateguorėjė:Monguolėjės istuorėjė
Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Atlanta

**Atlanta** – Džuordžėjės valstėjės suostėnė ė dėdliausis miests.  

Atlantuo vīka 1996 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.

Kateguorėjė:JAV miestā
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Antverpens

**Antverpens** (; ; ) īr ontros vagol dīdli miestos Belgėjuo, dėdliausis Flandrėjės regėjuona miests.

Anam vīka 1920 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.

Kateguorėjė:Belgėjės miestā
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Barseluona

**Barseluona** () – miests Ispanėjės šiaurės rītūs, Kataluonėjės regijuona suostėnė ė Barseluonas pruovincėjės cėntros. 1,62 mln. gīvėntuoju (2018 m.).

Barseluonuo nutėka 1992 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.

Barseluona ī glabnos koltūras, torėzma ė akanuomėkas cėntros. Miests garsie stėprio krepšėnio ė fotbuolo — čė luoš do FC Barcelona klobo (vėins - krepšėnė, kėts - fotbuola).

Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Helsėnkis

**Helsėnkis** (, ) ī Suomėjės suostėnė ė dėdliausis anuos miests. Miestė gīven 1,02 mln. žmuoniū (2006), anuo metruopuolėtėnie srėtie – 1,29 mln.

Helsėnkie vīka 1952 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.

Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Monrealis

**Muonrealės** (, ) – ontros palē dėdoma Kanadas miesta, dėdliausis Kvebeka provincėjės miests. 1,76 mln. gīvėntuoju (2021 m.)

Muonrealie vīka 1976 m. vasaras olimpėnės žaidīnės.
## Galerėjė

Marché Bonsecours and Foliage.jpg|Bonsekūra parks


Kateguorėjė:Kanadas miestā
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Mionchens

**Mionchens** () ī miests pėitū Vuokītėjuo, pri Izara opės. 1,25 mln. gīventuoju (2005 m.). Bavarėjės žemės suostėnė.

Mionchenė vīka 1972 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.

Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Sent Loisos (Mėsūris)

**Sent Loisos** () īr miests Mėsurė valstėjuo, JAV. Sent Loisė vīka 1904 m. svieta mogė ė 1904 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.

Kateguorėjė:JAV miestā
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Graiku kalba

**Graiku kalba** (ελληνικά) - genealuogėškā ėzuoliouta indėeuruopėitiu kalbū šeimas kalba. Graiku kalba ruokounasė aple 18 mln. žmuoniū Graikėjuo ė Kėprė, tēpuogė aplėnkėnies šalīs, Armienėjuo, Australėjuo, Austrėjuo,  Kanaduo, Prancūzėjuo, Grozėjuo, Vuokītėjuo ė JAV, katrūs gīven graikā.

## Istuorėjė

Senuosės graiku kalbuos istuorėjė skėrstuoma i 4 čiesa tarpos:
* arkaėni (ligė IX–VIII o. pr. Kr.),
* klasėkėni (nu VIII–VII iki IV o. pr. Kr.),
* helenėstėni ruomienėškaji (IV o. pr. Kr.–IV o. pu Kr.)
* vielībaji (nu IV o.).

### Klasėkėnis laikuotarpis

Klasėkėniam laikuotarpi jau vartuots balsėnis prībalsėnis graiku raštos. Senuojė graiku kalba vartuota ne tėktās Graikėjuo, ale ė anuos kuoluonėjuos, katruosė intensīvē raduosė tarmės, katrū glavnas:
* Juonienu tarme ruokoutasė Eubuojuo, kikladu saluosė ė kai katruosė Mažuosės Azėjės terėtuorėjuosė, (Efesė, Mėletuo, Smėrnė). Ta tarme rašė Huomers, Heruoduots, Hesiuods, Hėpuokrats.
* Euolienu tarme ruokoutasė šiaurėnie Mažuosės Azėjės pakrontės šmuotė, Lesba saluo, Tesalėjuo, Buojuotėjuo.
* Duorienu
* Atikas

## Tēpuogė veizieket
* Senuobės graiku kalba

Kateguorėjė:Indėeuruopėitiu kalbas
Hebraju kalba

[thumb|right|Raklama hebraju kalbuo [Izraelis|Izraelie]]
**Hebraju kalba** – semėtu kalba, katra svietė ruokounas vėršom 7 mėlėjuonu žmuoniū, daugiausē Izraeli, tēpuogė svieta žīdu bendroumenies. Vėina ėš dvīju Izraele valstībėniu kalbū.

Kateguorėjė:Semėtu kalbas
Hindi

**Hindi** - indėarėju kalbuoms prėklausontė kalba, Indėjės vėina valstībėniu kalbū. Sosėskvarmava XVIII o. pabėnguo – XIX o. pradiuo. Hindi leksėkuo daug žuodiu ėš sanskrita. Vartuojams devanagari rašts.
## Tēpuogė veizieket
*Indostanėitiu kalba

Kateguorėjė:Indėarėju kalbas
Kateguorėjė:Indėjės kalbas
Kvietka

thumb|250px|Kvietkas

**Kvietka** īr augals, žmuoniu miegams diel sava gruožībės, tonkiausē vertėnams diel žėidū, retiau – diel poušniū lapu. Daugoms kvietku ī žuolėnē augalā, sīkēs krūmā.
Žmuogaus teisės

**Žmuogaus teisės** – onėversales teisės, prėklausantes be ėšėmtėis ė vėinuodā kėikvėinam žmuogou, naprėklausontes nu teisėnės sėstemas o kėtū vėinetėniu veiksniū. Fuormalė žmuogaus teisiu kuoncepcėjė nie vėsoutėnā prėpažīstama, tudie taikuoma kėik skėrtėngā.

Tarptautėnės teisės dalėmė tapa nu 1948 metu, kada JTO Generalėnės asamblėjės balsū daugoma groudė 10 d. priėmta Vėsoutėnė žmuogaus teisiu deklaracėjė.

## Nouruodas
* Amnesty International

Žmuogaus teisės
Bengalu kalba

**Bengalu kalba** īr bengalu tautuos kalba, prėklausontė indu (indėarėju) kalbū gropē, indėeuruopėitiu kalbū šeimā. Paplėtosė Indėjės valstėjuo Vakarū Bengalėjuo ė Bangladešė, tēpuogė, žmuoniū besėruokounontiu bengalu kalba īr Indėjės valstėjūs Asamė, Biharė ė Uorėsuo.

Kateguorėjė:Indėarėju kalbas
Kateguorėjė:Indėjės kalbas
Tautū Sandrauga

**Tautū Sandrauga** () (ankstliau Brėtu Sandrauga aba Brėtu Tautū Sandrauga) – savanuorėška liousū valstībiu asuociacėjė. Daugoms valstībiu nariū ankstiau bova valduomas Jongtėnės Karalīstės kāp kuoluonėjės. 

Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
ASEAN

right|thumb|ASEAN šalis (žalė spalva)|200px 

**ASEAN**, **Pėitrītiu Azėjės šaliū asocijacėjė** () – Pėitrītiu Azėjės tautū organėzacėjė, ikorta 1967 m. rogpjūtė 8 d. Bankoka sosėtarėmo. Daba anai prigol 10 šaliū. Generalėnis sekretuorios – Lim Jock Hoi. Būstėnė Džakartuo.

## Nūruodas
* ASEAN sekretuorėjats 

Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Kateguorėjė:Pėitrītiu Azėjė
Terptautėnis Rauduonuojė Krīžiaus ė Rauduonuojė Posmienolė Kustiejėms

**Terptautėnis Rauduonuojė Krīžiaus ė Rauduonuojė Posmienolė Kustiejėms**, **TRK**, **RPJ** (, *ICRC*), tonkē sotrompėntā vadėnams **Rauduonoujo Krīžiom** – vėsoumenėnė organėzacėjė, padedontė kuovuotė so lėguom, teikontė puoslaugi nukentiejosėms nu stikėniu ėškadu. Tēpuogė reng medicėnas seselės, organėzou donoros, vainuosė paded sergantėm ė sožeistėm kariam.

Ikorta 1863 m. Ženevuo Henri Dunant inicetīva.

Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Kateguorėjė:Terptautėnė teisė
Kateguorėjė:Šveicarėjė
Arabu līga

**Arabu līga** () īr regijuonėnė arabėšku šaliū organėzacėjė. Ikorta 1945 m. kuova 22 d. Kairė, Egėptė. Pradžiuo bova 6 narės: Egėpts, Iraks, Ožjuordanėjė, Lėbans, Saudo Arabėjė ė Sėrėjė. 

## Istuorėjė

Ikorta 1945 Kairė Egėpta, Iraka, Lėbana, Saudo Arabėjės, Sėrėjės, Ožjuordanės.

## Geuograpėjė

Arabu līgas narės ožėm 14 mln. km2.

## Valdīms

Vaduovaujamasė Arabu līgas kartėjė.

## Akuonuomėka

Arabu līgas šalīs daug gamtėniu luobiu, kāp ontās nėptas, gamtėniu doju.

## Generalėnē sekretuorē

## Nūruodas
* Svetainė

Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Tamėlu kalba

**Tamėlu kalba** – tamėlu nauduojama kalba, vėina ėš nedaugele Indėjuo ruokounamu kalbū, kėlėma ne ėš sanskrita. Tor sava rašta, vadėnama Tamėlo rašto). 

Kateguorėjė:Dravėdu kalbas
Kateguorėjė:Indėjės kalbas
Tarptautėnė atuomėnės energėjės agentūra

**Tarptautėnė atuomėnės energėjės agentūra (TATENA)** () īr tarptautėnė uorganėzacėjė, sėikontė taikaus atuomėnės energėjės panauduojėma ė oždraustė ana nauduotė vainas tėkslams.

Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Kateguorėjė:Nuobelė taikuos premėjės laureatā
Tarptautėnis Teisėngoma Teismos

**Tarptautėnės Teisėngoma Teismos** (TTT) - pagrėndėnė JTO teisma instėtocėjė. Būstėnė - Haga (Nīderlandā). Pamatėnē duokomentā - JT Chartėjė (XIV skīrios, 92-97 straipsnē) ė Tarptautėne Teisėngoma Teisma Statots. Teisma pruocesa šalīs - tėktās valstībės, tarptautėnės uorganėzacėjės ė kėtė tarptautėnės teisės sobjektā.

Kateguorėjė:Terptautėnė teisė
Kateguorėjė:Jongtėniu Tautū Uorganėzacėjė
Kateguorėjė:Teismā
Svieta sveikatas organėzacėjė

thumb|150px|Vieleva

**Svieta sveikatas organėzacėjė** (**SSO**, ) īr JTO padalėnīs, terptautėnio masto kouordėnoujantės vėsoumenės sveikata, kuovuojontės so ožkretemuom lėguom, organėzoujontės pagelbas tėikėma ugdont naciuonalėnes sveikatas keravuojėma tarnības ė kt. Tēpuogė bendradarbiau kuovuo so narkuotėkās, prisėded pri atlėikamū muokslėniu darbū ė tīrėmu kouordėnavėma. Vagol SSO konstitucėjė, organėzacėjės mėsėjė – sėiktė, ka vėsė žmuonės pasėiktom kėik tėk galam geriausės sveikatas līgi.

Kateguorėjė:Jongtėniu Tautū Uorganėzacėjė
Terptautėnis valiotas fuonds

**Terptautėnis valiotas fuonds** (TVF, ) – terptautėnė organėzacėjė, ikorta 1947 metās, padedontė plietuotė svieta prekība, mačījontė šalėms, torontioms finansėniu sonkomu. Tēpuogė vaduovau pertvarkont isėskuolėnosiu valstībiu akuonuomėka, reguliou trompalaikiu paskuolū soteikėma.

Organizacėjė jong 190 valstībiu – ėš vėsū JT nariū TVF nariem nie tėktās Šiaurės Kuoriejė, Kuba, Lichtenštėins, Muonaks ė Nauru.

Kateguorėjė:Fuondā
Kateguorėjė:Finansu organėzacėjės
Aleksandrava

Ta pavadėnėma tor tuos Lietovuos gīvenvėitės:

*Alītaus rajuonė:
**Butrėmuoniu seniūnėjuo
**Punės seniūnėjuo
*Anīkštiu rajuonė
*Elektrienu savėvaldībie
*Kaišiaduoriu rajuonė (daba vadėnama Aleksandrovka)
*Muolietu rajuonė
*Panevieže rajuonė
*Šakiū rajuonė
*Šėrvėntū rajuonė:
**Čiuobėške seniūnėjuo
**Musninku seniūnėjuo
*Trakū rajuonė
*Okmergies rajuonė
*Varienas rajuonė
Klebuonā

*Ton pavadėnėma tor toudvė Lietovuos gīvenvėitė:
** Šėlotės rajuonė
** Vaduokliu seniūnėjuo

*Tēpuogē tas gal reikštė klebuona pruofesėjė.
Bartėninkā

**Bartėninkās** vadėnamė Lietovuos gīvenvėitės:

* Kazlū Rūdas savėvaldībie
* Šėlotės rajuonė
* Vėlkavėške rajuonė (Bartninkā)
Vėsoutėnė žmuogaus teisiu deklaracėjė

thumb|250px|Eleanor Roosevelt & Vėsoutėnė žmuogaus teisiu deklaracėjė (1949)
**Vėsoutėnė žmuogaus teisiu deklaracėjė** – tarptautėnis duokoments, priėmts 1948 m. groudė 10 d. Parīžiou, JTO Generalėnie Asambliejuo. Deklaracėjė kvėit valstībės laikītės žmuogaus teisiu ė liousoma (teisės i gīvenėma, liousoma, asmens nelėitamībė), pilėitėniu ė puolitėniu teisiu ė liousoma (ženatvės, prīgluobste teisės, isėtėkėnėmu liousomā, taikiū sosėrėnkėmu ė asuociacėju liousomā), suocēlėniu ė akuonuomėniu teisiu (teisės i darba ė vėinuoda alga ož vėinuoda darba, teisės i puoilsi ė suocēlėni aprūpėnėma, teisės sodarīti pruopesėnės sājongas).

Kateguorėjė:Jongtėniu Tautū Uorganėzacėjė
Kateguorėjė:Deklaracėjės
Kateguorėjė:Terptautėnė teisė
Kalėninkā (rēšk)

Kalėninkās vadėnamas 2 gīvenvėitės Lietovuo:
* Kalėninkā - kaims Šėlotės eajuonė
* Kalėninkā (Žemaitiu Naumiestis) - kaims Žemaitiu Naumiesti
Refuormacėjė

**Refuormacėjė** ( – pertvarkymas) - vierėnis sājūdis XV-XVII o. Euruopuo, sėikės refuormoutė Ruomas katalėkībės duoktrėna, kolta, bažninčė. Refuormacėjės pradėnėnko laikuoms Jans Hosos, 1415 m. lėipas 6 d. sodegėnts Kuonstancuo. Anuo veikla padiejė pamatos Martīna Liotere muokīmou pu šėmta metu. Refuormacėjės pradžia laikuomė 1517 metā, kada Martīns Lioteris Vitenbergė paskelb sava garsias 95 tezės, prėkalės anas pri bažninčės doru.

Refuormacėjė davė pradžia pruotestantėzmou ė krėkštiuonībės atšakuoms.

Kateguorėjė:Pruotestantėzmos
Kateguorėjė:Krėkštiuonībės istuorėjė
Renesansos

**Renesansos** (,  – atgėmėms) – Euruopas istuorėjės gadīnė (XIV – XVI omžios), katram būdings atsėgrēžėms ī Antėkėnės Graikėjės koltūra bei mena tradėcėjės, humanistėnė svietveiza, muoksla soklestiejėms. Renesansa īdiejės sosėformava Šiaurės Italėjuo, vuo vieliau ėšplėta pu vėsa katalėkėška Euruopa.

Renesansos, ėš esmies pakeitė̄is estetėni ėr intelektualėni Euruopas klėmata, apiemė gadīne terp guotėkas ė baruoka. Uns atsėrada Italėjuo ė pasklėda vėsor, kor tik sėikė Italėjės ītaka. 

Istuorėškā Italėjuo renesansa mens skėrstuoms ī periuodus: 

* Pruotarenesansos (XIII o. pab. − XIV o.); 
* Unkstīvāsis renesansos (XV o.); 
* Brandosis renesansos (XV o. pab. − XVI o. pr.); 
* Manierizmos (XVI o. vėd.). 

Renesansos
Kateguorėjė:Mens
Trėsdešimmetė vaina

thumb|220px|Euruopas žemielopis po Trėsdešėmtmetės vainuos 1648 m.
**Trėsdešimtmetė vaina** vīka 1618 – 1648 m. ė bova tėik vierėnė vaina, tėik klasėkėnis valstībiu kuonflėkts diel hegemuonėjės ė jiegū posiausvīras terp Euruopas dėdliūju valstībiu. Vainuo pasėreiškė tėik prīštaravėmā terp Vuokītėjės Katalėku Līgas ė Pruotestontu Sājongas, tėik Euruopas līgmeni bovė Habsborgū] ė Prancūzėjės prīštaravėmā. Austrėjės ė Ispanėjės Habsborgū dinastėnē ėnteresā sosėdūrė so Prancūzėjės, Nīderlandu, Danėjės ė Švedėjėė ėnteresās.

Kateguorėjė:Euruopas vainas
Vėkingā

thumb|200px|Omžėnėnku pavaizdoutė vėkėngā.
**Vėkingā** nu Skandėnavėjės kėlėma jūrēvē, karē, pėrklē ė razbaininkā. Rītūs vėkėngā vadėntė *varangās*, *variagās*. Labiausē žėnuomė sava siaubiamaisēs žīgēs Skandėnavėjės, Brėtu salū pakronties ė kėtūs Euruopas dalīs terp VIII o. paėnguos ė XI o. Tas periuods Euruopas istuorėjuo vadėnams vėkėngu omžiomė. Vėkingā sokūr ė platu prekībos tėnkla bei apgīvendėna kai katras poldinietas pakrontės.

Anėi teriuojė koršiu žemes Baltėjės pakrontė. Mėnavuojama Apoulės apgoltis, kumet vėkėngā apsopa pėlė ė poulė pakuol anuos gīniejē nosėžodė.

Kateguorėjė:Istuorėjė
JAV cėvėlėnė vaina

thumb|Pilietinio karo mūšiai pagal metus ir veiksmų teatrą
**JAV cėvėlėnė vaina** o **JAV pilėitiu vaina** – 1861-1865 metās JAV vīkosė cėvėlėnė vaina terp pėitėnės dalies (Kuonfederacėjės), sėikosės atsėskėrtė nu JAV, ė šiaurėnės dalies (Sājongas), sėikoses neleistė atsėskīrėma.

Vainas čieso žova api 600 tūkst. žmuoniū, ėš vergėjės ėšlaisvėnta 4 mln. juodauodiu vergū.

Kateguorėjė:Cėvėlėnės vainas
Kateguorėjė:JAV istuorėjė
Apartheids

thumb|150px|Ožrašos, katram parašīta, ka „maudītėis gal tėktās baltė̄jė“
**Apartheids** ( – atskėrs gīvenėms) – Pėitū Afrėkas Respoblėkas baltūju vīriausībės 1948–1990 metās vīkdėta rasėnės segregacėjės puolitėka.

Kateguorėjė:Rasėzmos
Kateguorėjė:Pėitū Afrėkas Respoblėkas istuorėjė
Brėtu imperėjė

**Brėtu imperėjė** () - dėdliausė vėsū čiesū svieta imperėjė, klestiejosė nu XVIII o. ėkė XIX o. vėdore. 1921 m. anuo gīvena ~458 mln. gīventuoju (ketvėrtadalės tumetėnės Žemės puopoliacėjė), pluots sėikė 33 mln. km². Brėtu imperėjės terėtuorėju bova vėsūs žemīnūs, tudie bova sakuoma, ka anuo „nīkaduos nanosėleid saulė“. Sava klestiejėma vėršūnė pasėikė karalienės Viktuorėjės valdīma čieso.

Kateguorėjė:Imperēlėzmos
Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės istuorėjė
Žuodis

thumb|Luotīnėškos teksts, katram žuod nie atskėrtė
**Žuodis** – mažiausės kalbuos vėinets, torėntės prasme bei reikšmė. 

Gramatėkuo žėnuomas tuokės rūšīs kāp vēksmažuodis, būdvardis, skaitvardis, prīvēksmis, prīlėnksnis, īvardis ė kt.

Kateguorėjė:Kalba
Šaltuojė vaina

**Šaltuojė vaina** bova kuonflėktu, itampas ė varžīmuosė terp JAV ė TSRS bei anū sājongininku laikuotarpis nu XX o. 5-uoje dešėmtmete vėdore XX o. dešimtuoje dešėmtmete pradiuos. Ton laikuotarpio varžīmasės pasėreiškė ivairiuos sritīs: vainėniu kuoalėcėju skvarmavėmas ė veikla; ideuoluogėnės ė psėchuoluogėnė kuova; šnėpėniejėms; lenktīniavėms teknuoluogėne vīstėmuosė sritīs, iskaitont kuosmėnės teknuoluogėjės; gėnklavėmuosė varžības, iskaitont kondoulėnė gėnkloutė.

Šaltuojė vaina
Pramuonės perversmos

**Pramuonės perversmos**, arba **indostrėnė revoliucėjė** - puokītē gamības teknuoluogėjūs ėr organėzacėjuo, katrū čieso bova perēta nu manufaktūrėnės pri stambiuosės mašėnėnės gamības. Pramuonės perversmos ėr ana sekosė indostrēlėzacėjė bova rīškės ėlga Euruopas muodernėzacėjės pruocesa, prasėdiejosė XVIII o., sodietėnės dalis. Perversmos ivairiūs šalīs ivīka skėrtėngo čieso.

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Čing dinastėjė

thumb|250px|Čing dinastėjės vieleva.
**Čing dinastija** () – dinastėjė, ikorta mandžiūru klana Aisin Giuora dabartėnės Kėnėjės šiaurės rītūs, 1644 m. pakeitosė Ming dinastėjė ė taposė paskotėnė Kėnėjės imperatuoriu dinastėjė. 1912 m. paskotėnis imperatuorios toriejė atsėsakītė suosta ė prasėdiejė Kėnėjės Respoblėkas era.

Kateguorėjė:Bovosės imperėjės
Kateguorėjė:Mandžiūrėjė
Kateguorėjė:Kėnėjės istuorėjė
Kateguorėjė:Monguolėjės istuorėjė
Ispanėjės cėvėlėnė vaina

right|250px

**Ispanėjės cėvėlėnė vaina** - cėvėlėnė vaina, vīkosė nu 1936 m. lėipas ligė 1939 m. balondė. Anam kuovuojė generuola Francėska Franka vaduovaujamė počėstā (naciuonalėstā, fašėstā) prīš demuokratėškā ėšrėnkta Antruoses Ėspanėjės respoblėkas vīriausībė bei anou remontis partėzanā respoblėkuonā. Cėvėlėnė vaina bėngės respoblėkuonu pralaimiejėmo ė Francėska Franka dėktatūras, isigaliėjėmo.

Kateguorėjė:Cėvėlėnės vainas
Versale sosėtarėms

**Versale taikuos sosėtarėms** – taikuos sosėtarėms, pasėrašīts 1919 m. bėrželė 28 d. Versali, katra bova pžbėngta Pėrma svieta vaina.

Kateguorėjė:Pėrma svieta vaina
Kateguorėjė:Taikuos sosėtarėmā
Vietnama vaina

thumb|Vietnama vaina
**Vietnama vaina** – vainū ož Vietnama liousoma, a vieliau ė sovėinėjėma, grandėnė, katra tēsiesė nu 1940 m. vasarė ėkė 1975 m. Patė garsiausė vaina tuo vainų vėrtėnie īr vaina prīš JAV.

Kateguorėjė:Šaltuojė vaina
Kateguorėjė:Vainas
Merkorėjos (planeta)

thumb|Merkorėjos

**Merkorėjos** (simbolis: ) - mažiausė Saulės sėstemas planeta. Lietovuo ana seniau bova vadėnama Vaivuora.

Kateguorėjė:Saulės sėstemas planetas
Jopėteris

thumb|Jopėteris

**Jopėteris** (simbolis: ) - dėdliausė Saulės sėstemas planeta.

Kateguorėjė:Saulės sėstemas planetas
Satorns

upright=1.5|miniatiūra|Satorns

**Satorns** (simbolis: ) &ndash; ontra palē dėdoma (pu Jopėterė) Saulės sėstemas planeta. Nu Saulės šešta palē atstoma, trapė Jopėterė ė Urana. Satorns ī dojėnė mėlžėnė, anuos skersmou ī devīnis sīkius dėdliesnis už Žemės.

## Pavadėnėms
Planeta pavadinta ruomienu tortu ė žemdėrbiū dieva vardo. Žėnklos (♄) vaizdoun pjautova.

Palē P.Dundulienė senuovie vadėna **Selėjė** ė bova vėina ėš Saulės dokru baltu mitoluogėjuo.

## Fėzėkėnės īpatībės
Satorns nu Saulės nutuolės vėdotėnėškā aple 1429 mln. km. Īrinkē Saulės apsisok par 29,64 metus. Labiausē žėnuoms diel sava žėidū sėstemas.

Kateguorėjė:Saulės sėstemas planetas
Muokslos api Žemė

**Muokslos api Žemė** (kėtēp **geuomuokslos**, **Žemės muokslā**) īr termėns muoksloms api Žemės planeta. 

Žemės muokslā
Ruomas Katalėku Bažnīčė

miniatiūra|dešinėje|200px|Šventuoje Petra statola
**Ruomas Katalėku Bažnīčė** aba **Katalėku Bažnīčė** - dėdliausė vagol tėkentiuju skaitlio krėkštiuoniu bažnīčė svietė. Vagol *Statistical Yearbook of the Church*, tai bažnīčē 2004 m. pabėnguo prėklausė 1 098 366 000 žmuoniū ėš bendra, JTO pateikta, 6 388 500 000 svieta gīventuoju. Tai dėdliausė svieta vėinėnga uorganėzacėjė torėntė viera. Bažnīčē aduovau puopīžios, Ruomas vīskops, katro nūdėinuo Benedėkts XVI īr.

## Žīmas

Ruomas Katalėku Bažnīčė
Kateguorėjė:Krėkštiuonėškas kuonfesėjės
Šiaurės puolios

250px|right
**Šiaurės puolios** – Žemės sokėmuosė ašėis sosėkėrtėma so anuos pavėršiom poškis Šiaurės posrotolie. Ans īr Arktėis ondėnīnė. Ans īr prīšinguo vėituo kāp pėitū puolios.

Kateguorėjė:Fėzėnė geuograpėjė
Pėitū puolios

250px|right
**Pėitū puolios** – Žemės sokėmuosė ašėis sosėkėrtėma so anuos pavėršiom poškis Pėitū posrotolie. Ans īr Pėitū ondėnīnė, prīšinguo vėituo kāp šiaurės puolios.

Kateguorėjė:Fėzėnė geuograpėjė
Ondėnīns

**Ondėnīns** – ondėns ožėmams dėdlis pluots, apjėmontė̄s apli tris ketvėrtadalius vėsa Žemės pluota. Penkiūs Žemės ondėnīnūs (Ramiajam, Atlonta, Indėjės, Pėitū ė Arktėis) ondou nūlatuos kost, kadongė viejē gen anū pavėršiom bangas ė sodar sruovės. 

Vėdotėnės svieta ondėnīna gėloms – aple 6 km.

Kateguorėjė:Ondėnīnā
Driegnuosės medės

[thumb|200px|[Kvėnslands|Kvėnslandė, Australėjuo esontė Deintrė medė]]

**Driegnuosės medės** īr tuokės medės, katrūs labā gausē līn lītos (bėnt 1750-2000 mm). Tuokiuos medies gīven trīs ketvėrtadalē vėsū svieta gīvūnu ė augalū rūšiū.

Vagol geuograpėnė padieti, anas būn:
* **Driegnuosės truopėku medės**
* **Vėdotėniu platumū driegnuosės medės**

Kateguorėjė:Medė
Neptūns

thumb|Neptūns

**Neptūns** (simbolis: ) - Saulės sėstemas planeta.

Kateguorėjė:Saulės sėstemas planetas
Žemielapis

**Žemielapis** – sėmbuolās perteikts tam tėkruos vėituobės vaizdėnis muodelės, katram pažīmėms vizualėnis santīkis terp tam tėkrū kuompuonentu (objektu, regijuonu ė tēp tuoliau). Daugoms žemielapiu īr dvīju dimensėju geuometrėškā tėkslė trėjū dimensėju pluotmies reprezentacėjė (pvz.: geuograpėnis žemielapis).

Kateguorėjė:Kartuograpėjė
Tbėlėsis

**Tbėlėsis** (groz. თბილისი) ī Grozėjės suostėnė, šalėmās Koras opės. 1,213 mln. gīventuoju (2005 m.). Miesta pluots – 372 km².

Kateguorėjė:Grozėjės miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Guoris

**Guoris** () ī miests Grozėjės centrėnie dalie, Šida Kartlė regėjuonė, pri Koras ė Liachvės opiu sotekiejėma. 48143 gīventuoju (2014 m.).

## Istuorėjė

1878 m. Guorie gėmė TSRS dėktatuorios Josips Stalėns. 1920 m. miesta smarkē nūniuokuo žemės kostiejėms. 2008 m. miesta nūsiaubė Rosėjės vaiskos.

Kateguorėjė:Grozėjės miestā
Arala jūra

**Arals** (, ) ī droskings nenūtekons ežers vėdorėnė Azėjuo, Torana žemomuo, Kazakėjės pėitvakariūs ėr Ozbekėjės (Karakalpakėjės autuonuomėjės) šiaurie. Lėgė 1960 m. tas bova ketvėrts dėdliausis vagol pluota ežers svietė, bet, nūkreipus svarbiausiu Arala intaku Amu Darjės ė Sīr Darjės ondėni bovelnės laukams liedītė, XX o. 7-a dešimtmetie jiemė bėstrē sektė.

## Žīmas

thumb|left|1960–2014

Kateguorėjė:Azėjės ežerā
Kateguorėjė:Ozbėkistans
Kateguorėjė:Kazakstans
Karėbu jūra

thumb|260px|Karėbu jūras vėita

**Karėbu jūra** īr truopėnė Vakarū posrotole jūra, prėklausontė Atlonta ondėnīna baseinou. Pėitūs robežiounasė so Pėitu Amerėka, vakarūs – Meksėkas ilonka, šiaurie – Dėdlė̄jė Antėlā, rītūs Mažė̄jė Antėlā. Vėsas tas regiuons paprastā vadėnams Karėbās.

Kateguorėjė:Jūras
Bezduoniū seniūnėjė

**Bezduoniū seniūnėjė** () - seniūnėjė Vėlniaus rajuona šiaurės rītūs, cėntros - Bezduonis.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Bezduonis – 857 gīv.
*Arvīdā – 297 gīv.
*Bezduoniū kaims – 217 gīv.
*Oužuolėnė – 120 gīv.

## Kėtas suodnas

*Aukštė̅jė Bezduonis – 13 gīv.
*Aukštoulė – 31 gīv.
*Ažonerė – 3 gīv.
*Balsėškės – 17 gīv.
*Baruonā – 21 gīv.
*Bezduonamėškē – 10 gīv.
*Bėlkėškės – 16 gīv.
*Blūdėkolnės – 4 gīv.
*Bratuonėškės – 4 gīv.
*Dėidelopė – 12 gīv.
*Gėrdėškės – 7 gīv.
*Juonienā – 10 gīv.
*Joudeglē – 3 gīv.
*Krēvienā – 21 gīv.
*Laurā – 12 gīv.
*Lėipaluotā – 1 gīv.
*Lēpē – 28 gīv.
*Mērėškės – 0 gīv.
*Mīkuolėnė – 0 gīv.
*Mėškuonis – 87 gīv.
*Naujasuodnė – 22 gīv.
*Pasakėškės – 29 gīv.
*Paskīnā – 0 gīv.
*Plėkakolnės – 2 gīv.
*Pošėnė – 4 gīv.
*Sakėškės – 94 gīv.
*Skersabalē – 60 gīv.
*Spragėlėnē – 6 gīv.
*Šeškotē – 10 gīv.
*Tapelē – 5 gīv.
*Vėdogėrės – 0 gīv.
*Vėlkėškės – 27 gīv.
*Zamečkavs – 12 gīv.
*Žvīrėškės – 0 gīv.


## Nūruodas
*https://web.archive.org/web/20060621201108/http://www.vilniaus-r.lt/index1.php?puslapis=18#17

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Arvīdā

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 297 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Boivīdiū seniūnėjė

**Boivīdiū seniūnėjė** () - seniūnėjė Vėlniaus rajuona šiaurės rītos, centros - Boivīdē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Boivīdē – 261 gīv.
*Ponžuonė̄s – 180 gīv.
*Šventėninkā – 87 gīv.

## Kėtas suodnas

*Akmentėltės – 5 gīv.
*Akoutnėnkā – 46 gīv.
*Ægard – ??? gīv.
*Ontuonėškės – 0 gīv.
*Artorėškės – 2 gīv.
*Aukštė̄jė – 3 gīv.
*Balienā – 8 gīv.
*Balėnē – 11 gīv.
*Brėžē – 6 gīv.
*Brėžėškės – 7 gīv.
*Boivīdē II – 6 gīv.
*Bolbėnė – 1 gīv.
*Čerelē – 1 gīv.
*Čėžėškės – 16 gīv.
*Darželē – 3 gīv.
*Fabėjuonėškiu kaims – 16 gīv.
*Gėrdiūnā – 3 gīv.
*Griautiuonė̄s – 5 gīv.
*Ėšuorėškės – 14 gīv.
*Juonakolnės – 13 gīv.
*Juonėnės – 3 gīv.
*Juonėškės – 6 gīv.
*Kaniūkā – 54 gīv.
*Karēvėškės – 4 gīv.
*Karklėnė – 0 gīv.
*Karožėškės – 5 gīv.
*Kluonē – 2 gīv.
*Kluonėškės – 2 gīv.
*Levuonėškės – 0 gīv.
*Luobėnē (kaima dalės) – 0 gīv.
*Luozuorėškės – 6 gīv.
*Mākūnā – 16 gīv.
*Narbotėškės – 4 gīv.
*Natalėškės – 0 gīv.
*Naujakėimės – 18 gīv.
*Padabtē – 25 gīv.
*Paežerē – 2 gīv.
*Pakolnē – 17 gīv.
*Palėipė – 2 gīv.
*Pamarnakėškės – 0 gīv.
*Papėlē – 0 gīv.
*Paponė – 26 gīv.
*Paponžė – 2 gīv.
*Pašolnėškės – 4 gīv.
*Pelėkuonīs – 13 gīv.
*Pėlvėškės – 28 gīv.
*Plītėnė – 10 gīv.
*Prėtiūnā – 12 gīv.
*Rieva – 1 gīv.
*Rėnkā – 3 gīv.
*Santaka – 24 gyv.
*Skalėškės – 3 gīv.
*Staugūnėškės – 0 gīv.
*Stražnėnkā – 15 gīv.
*Šėkšnėškės – 6 gīv.
*Šėmonīs – 7 gīv.
*Šlepėškės – 19 gīv.
*Šokėškės – 6 gīv.
*Tautolėškės – 17 gīv.
*Teklionė̄s – 13 gīv.
*Varapnėškės – 12 gīv.
*Veseloka – 4 gīv.
*Vėlkėnė – 8 gīv.
*Žėtnėškės – 10 gīv.
*Žvīnienā – 6 gīv.


## Nūruodas
*https://web.archive.org/web/20060621201108/http://www.vilniaus-r.lt/index1.php?puslapis=18#17

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Aukštė̄jė Bezduonis

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bratuonėškės (Bezduonis)

**Bratuonėškės** () īr suoda Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis. Īr prī Nerėis opės, pakavuota terp Šakėškiu medies.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žvīrėškės

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. Suoduo ėšlėkosės do bodīnkā.

## Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos. 2002 m. suoduo pradiejė gīvent 2 šėimas.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Boivīdē

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 261 žmuogos.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mīkuolėnė

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Bezduoniū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Suodnuo liuob gīventė žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma rezoltatos anuo nabgīvena nivėins žmuogos.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kaspėjės jūra

**Kaspėjės jūra** – dėdliausės Žemės ežers Azėjuo, plītėntīs rītūs nu Kaukaza kalnū, diel dėdoma vadėnams jūra. Tas īr nanūtakos sūriaondenis ežers.

Kateguorėjė:Azėjės ežerā
Kuongs (opė)

**Kuongs** – dėdliausė opės vakarėnie Afrėkas žemīna dalie, ontra opės vagol ėlgoma (4700 km) Afrėkuo pu Nila. Kuonga opėis pavadėnėms tēpuogė doud pavadėnėma Kuonga Demuokratėnē Respoblėkā ė Kuonga Respoblėkā. Abėdvė šalė parsėgoldiosės ont Kuonga opėis krontū.

Kateguorėjė:Afrėkas opis
Nils

**Nilas** (arab.: يل , *an-Nīl*), opės Afrėkas žemīnė, vėina ėlgiausiu (so Amazuonė) opiu.

Kateguorėjė:Afrėkas opis
Donuojos

**Donuojos** (sen. graiku kalba: *Istros*; ; 
; ; bolg., ; ; ) īr opė Euruopuo. Antruojė vagol ėlgoma pu Vuolgas. Ėlgoms - 2850 km, baseina pluots - 817 000 km². 

Kateguorėjė:Euruopas opės
Darželē

**Darželē** īr gīvenvėitės:
* Darželē (Boivīdē)
* Darželē (Ėgnalėna)
* Darželē (Variena)
Juonėnės (rēšk)

*Juonėnės īr šventė.
Juonėniem tēpuogė vadėnamas tuos gīvenvėitės:
* Juonėnės (Vėlnios)
Karēvėškės

**Karēvėškės** īr gīvenvėitės:
* Karēvėškės (Vėlnios) - Vėlniou
* Karēvėškės (Trakā) - Trakūs
Juonėškis (rēšk)

**Juonėškis** īr gīvenvėitės Lietovuo:

**Juonėškis** ():
* Juonėškis - miests.
* Juonėškis (Muolietā)
* Juonėškis (Ėgnalėna)
* Juonėškis (Paneviežīs)
* Juonėškis (Ruokėškis)
* Juonėškis (Šėrvėntas)
* Juonėškis (Ontazavė)
* Juonėškis (Zarasā)
* Juonėškis (Sovėiks)
**Juonėškės** ():
* Juonėškės (Vėlnios)
* Juonėškės (Šalčėnėnkā)
Karožėškės

**Karožėškės** () īr gīvenvėitės:
* Karožėškės (Boivīdē) 
* Karožėškės (Marėjampuolės)
Smertėis jūra

**Smertėis jūra** (, ) īr ežers terp Izraele ė Jurdanėjės, garsiejontės sava droskėngoma. Nuors īr vadėnams jūra, no tas īr ežers, kadongė nator tėisiuogėne rīše so Svieta ondėnīno.

Kateguorėjė:Azėjės ežerā
Žvīnienā (Vėlnios)

**Žvīnienā** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Gangs

**Gangs** o **Ganga** (, indu kalbuom *Ganga*) – vėina dėdliūju Azėjės opiu, toriejosė dėdlė reikšmė Indėjės mėtuoluogėjuo. Ans ėlgoms – 2510 km. Tek Indėjuo ė Banglodešė, baseins apėm 907 tūkst. km² pluota. Prasėded Hėmalajūs 7756 m aukšti vėršom jūras līge, tek Ganga līgoma, itek i Bengalėjės ilonka, žiuotīs sodarīdams delta karto so Meghna ė Brahmaputra.

Kateguorėjė:Azėjės opis
Kluonē

**Kluonēs** vadėnamė kaimā:

* Trakū rajuonė
* Vėlnious rajuonė:
** Boivīdiū seniūnėjuo
** Nemieže seniūnėjuo
Palėipė

**Palėipė** () īr gīvenvėitės:
* Palėipė (Okmergė
* Palėipė (Vėlnios)
* Palėipė (Kopėškis)
Guolfs

thumb|150px|Guolfa sviedėnoks
**Guolfs** – spuortėnis lauka žaidėms, laisvalaike leidėma būds. Guolfs žaidams lauke nauduojont nedėdlios sviedėnokos ė ėvairiū dėdomu bei skvarmu lazdas.

Kateguorėjė:Spuorts
Pianėns

thumb|Pianėns
**Pianėns** – klavėšėnis instroments, fuortepiuona atmaina. Pianėna garsos ėšgaunams klavėšās, katrėi sojongtė so plaktokielēs, ožgaunantēs stīgas. Prėklausuomā nu regėstra vėinam garsou prėskėramas 1-3 stīgas. Tradėcėnis pianėns tor 88 klavėšos, anuo diapazuons sėik 7 uoktavas (nu A sobkuontruoktavuo iki C penktuojuo uoktavuo).

Kateguorėjė:Mozėkas instromentā
Dėdlīsės barjerėnis rėfs

thumb|150px|Dogna vaizdos.
**Dėdlīsės barjerėnis rėfs** – īr dėdliausės svieta kuoralėnis rėfs. Anuo ėlgoms īr daugiau kāp 2000 km.

Rėfs ėšsėdiestės palē šiaurėnės Australėjės krontos nu Kvėnslanda iki Papua Naujuosės Gvėniejės ilonkas.

Kateguorėjė:Australėjė
Dzioduo

thumb|Dzioduo varžības.
**Dzioduo** () - šiūlaikėnė japuonu kuovuos mena ė kuovėnė spuorta rūšės, atsėradosė Japuonėjuo XIX o. pabėnguo.

Ikūries - japuonu švėities ė polimats Kano Džigoro (嘉納 治五郎). Dzioduo skvarmavėmousė džiudžitsu kuovuos mens.

Kateguorėjė:Kuovuos menā
Dvaits Deivėds Eizenhaueris

thumb|150px|
**Dvaits Deivėds Eizenhaueris** (*Dwight David Eisenhower*; 1890 – 1969 m. kuova 28 d.) – JAV prezidėnts, generuols. 

## Biuograpėjė
1942 m., toriedams brigadas generuola laipsnė, bova paskėrts vaduovautė Sājungininku karėniems pajieguoms Euruopuo ėr Šiaurės Afrėkuo, tep pat ėsėveržėma dalėniams. Būdams aukštiausio amerėkietiu armėjas vadu Euruopuo. 

1945 m. gegožė 8 d. Reimse prijiemė vokietiu Vėrmachta kapėtuliacėja. Nūg 1945 m. leipas lėgi lapkrėtė mienėsė bova vīriausiosis Vuokėtėja užiemusiu dalėniu vads, vieliau paskėrts generalėne štaba Vašėngtuone vado.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Dėdlė̄jė ežerā

**Dėdlė̄jė ežerā** () īr ežerū šmuots Šiaurės Amerėkuo (JAV ė Kanaduo), Šv. Laurīna opės baseinė. Tas īr dėdliausis čīsta ondėnė baseins svietė. Sodara Aukštotėnis, Horuona, Mėčėgana, Erė ė Ontarėjė ežerā. Bėndra pluotībė apjėm 245,2 tūkst. km². Ondėns tūris 22,7 tūkst. km³.

Kateguorėjė:Ežerā
Brondėnis augals

thumb|Brondėnis augals
[thumb|[Žėrnis – brondėnis augals.]]
**Brondėnis augals** īr popėniu šeimā prėklausontis augals vuo anuo vaisios.
* Žėrnis
* Popa
* Popalė
* Avinžėrnis
* Lēšis

Kateguorėjė:Augalā
Šaunamasis gėnklos

[thumb|Do garsio šaunamo gėnklo - [JAV|amerėkėitiu padėrbts M16 ė suovietu padėrbts AK47, da Kalašnėkuovo vadėnams.]]
**Šaunamasis gėnklos** īr gėnklos, šaudontis pavėinēs aba daugēriuopās veikē lekontēs šuovėnēs. Šaunamūjū gėnklu tievīnė īr ožskaituoma Kėnėjė, buo tinās da X o. bova nauduojamė šaunėka prototėpā.

Kateguorėjė:Gėnklā
Lietova Olimpinies žaidīnies

**Lietova** pėrma lėika Olimpėnies žaidīnies debiotava 1924 m. Parīžiou. Lietovā atstovava 15 sportėninku: 13 futbolėninku ė 2 dvėratėninkā. Lietova da dalīvava 1932 m. Olimpijaduo, vuo SSRS okupavos Lietova, Lietovuos spuortėninkā atstuovava ton valstībė ė ėškovuojė ganietėnā daug medaliu. Pu liousoma atgavėma Lietova i Olimpėnės žaidīnės pargrīža 1992 m. Barselonuo ė nu tuo lėika dalīvava vėsūs olimpijadūs.

## Ėškovuotė medalē

## Auksa medaliu laimietuojē

Kateguorėjė:Lietovuos spuorts
Kateguorėjė:Lietova
Argentėnas nacionalėnė krepšėnė rinktėnė

thumb
**Argentinas nacionalėnė krepšėnė rinktėnė** - krepšėnė komanda, katra tarptautinies' varžībuos' atstovaun Argentinas valstībė. Argentinas rinktėnė īr 2008 m. Pekina Olimpijadas tretiuos vėitas laimietuoja. FIBA rėitingė užjem 1 vėit.

## Pasėikėmā

### Amerikas čempijuonatūs

* Pėrma vėita - 2001 m.
* Ontra vėita - 1995, 2003, 2007 m.
* Treti vėita - 1980, 1993, 1999 m.

### Svieta čempijuonatūs

* Pėrma vėita - 1950 m.
* Ontra vėita - 2002 m.

## Olimpinies žaidīnes

* Pėrma vėita - 2004 m.
* Treti vėita - 2008 m.

## Sudietes [[2008]] m. Olimpinies žaidīnies

*Luis Scola (Hiustona „Rockets“)
*Manu Ginobili (San Antonėjaus „Spurs“)
*Roman Gonzalez (Mar del Platas „Penarol“)
*Fabricio Oberto (San Antonėjaus „Spurs“)
*Pablo Prigioni (Vituorėjės „TAU Ceramica“)
*Antonio Porta (Sankt Peterburga „Spartak“)
*Carlos Delfino (Maskvuos Srėtėis „Chimki“)
*Paolo Quinteros (Saraguosas „Basket“)
*Leonardo Gutierrez (Korduobas „Atenas“)
*Andres Nocioni (Čėkagas „Bulls“)
*Juan Pedro Gutierrez (Granadas „CB Granada“)
*Federico Kammerichs (Korėjientėsa „Regatas“)
*Vīr treneris: Sergio Hernandez

Kateguorėjė:Krepšėnė rinktėnės
Švėntuojė Petra bazilėka

thumb|200px|
**Šventuojė Petra bazilėka Vatėkanė** () īr glabna Ruomas Katalėku Bažnīčės švėntuobė Ruomuo, Vatikana miesta valstībie, vėina ėš ketoriū Ruomas bazilėku, dėdliausė svieta katalėku bažninčė, pavadėnta pėrmuojė puopīžiaus, Apaštala Petra vardo.

Pėrma bazilėka dabartėnie Švėntuojė Petra aikštie 324 m. pabūdavuojė pėrms krėkštiuonis Ruomas imperatuorios Kuonstantėns.

Kateguorėjė:Bazilėkas
Kateguorėjė:Vatikans
Buokšts

[thumb|200px|Pa kuol kas aukštliausės pėlnā pastatīts buokšts - [CN buokšts Tuoruontė, Kanaduo.]]
**Buokšts** īr aukšta žmuogaus pastatīta stroktūra, katruos aukštoms īr vėsaduos dėdlesnis ož anuos pluoti. 

Lietovuo aukštliausės īr Vėlniaus televėzėjės buokšts.

Buokštā
Smertėis bausmie

thumb|right|275px|Smertėis bausmies taikīms svietė

**Smertėis bausmė** īr vėina seniausiu svietė taikuomu sankcėju ož labā sonkios nosėkaltėmos. Šiūlaikėnies valstībies smertėis bausmės taikīms īr aprėbuots aba apskrėtā panaikėnts: čiūt nė cieluo Euruopuo, Luotīnu Amerėkuo, daugomuo Rameje ondėnīna valstībiu smertėis bausmė nie taikuoma. Kai katrūs valstībies, nepanaikėnosiūs smertėis bausmies, ana taikuoma ož sonkiausios nosėkaltėmos asmeniou. Mosolmuonėškūs kraštūs smertėis bausmė tēpuogė taikuoma ož seksoalėnios nosėkaltėmos.

Kateguorėjė:Smertės
Kateguorėjė:Krėmėnuoluogėjė
Olimpėnės žaidīnės

**Olimpėnės žaidīnės** (vuo **Olimpėjada**) – terptautėnės daugelė spuorta šakū varžības, vīkstontės sīki kuožnos ketverios metos. Olimpėnės žaidīnės pradietas rengtė Antėkėnie Graikėjuo, a XIX omžious pabėnguo žaidīnės atgaivėna prancūzos Pjers de Kubertens. Atgaivėntas olimpėnės žaidīnės, vadėnamas vasaras žaidīniem, būn kuožnus ketverius metos nu 1896 m., ėšskėront metus, kumet vīka svieta vainas (palėka atšauktas) ė Covid-19 pandemėjė (tumet vėinus metus pasėvielėna). Šaltuosės vainuos čieso daug šaliū boikuotava olimpėjadas 1980 ir 1984 m. (ale abo sīkio dalīvava dėdlis valstībiu skaitlios).

Olimpėnis kostiejėms īr sodarīts ėš terptautėnės spuorta federacėjės, nacionalėniu olimpėniu komitetu ė kuožnuom žaidīnėm soskvarmuojėmu organizacėniu komitetu. Terptautėnis olimpėnis komitets (TOK) palėikt atskaitlėngs ož olimpėjadas miesta parinkėma. Komiteta vīkduoma žaidīniu organizavėma ė finansavėma pamats īr Olimpėnė kartėjė.

Paskiausės vasaras žaidīnės vīka 2021 metās Tuokėjuo, Japuonėjuo, vuo sekontės būs Parīžiou, Prancūzėjuo 2024 metās. 

Nu 1924 metu rieduomas specēlės olimpėnės žėimuos spuortu žaidīnės. Ėš pradiū anuos bova rieduomas tās patēs metās, kāp ė vasaras, ale nu 1994 m. anuos rieduomas praiejos dvīms metams pu vasaras žaidīniu. Paskiausės žėimuos žaidīnės vīka 2022 metās Pekėnė, Kėnėjuo, vuo sekontės būs Mėlanė ė Kortina d'Ampecė Italėjuo 2026 metās.

XX o. ė be žėimuos žaidīniu olimpėnies žaidīnies bova daug pakeitėmu - 1960 m. pradietas organėzoutė Parolimpėnės žaidīnės atletam so negalė, nu 2010 m. - Jaunėma olimpėnės žaidīnės atletams vākam nu 14 ligė 18 metu, nu 1981 m. - Svieta žaidīnės spuorta šakuom, katruos nie itrauktas i olimpėjadu repertuara. 

*
Kateguorėjė:Spuorts
Moskols

**Moskols** () – aktīviuojė košamuojė aparata dalės. Glabna moskolū fonkcėjė īr sosėtraukėniejont košėntė vėdėnės ė ėšuorėnės kūna dalis.

Kateguorėjė:Kūna narē
Dojės

thumb|Dūmā paruod, ka erdvie vīkst doju košiejėms.
**Dojės** () īr vėina ėš medegas agregatėniu būkliū. Kāp ė skīstē, dojės keit skvarma, īr klampės. Skėrtėngā nu skīstiu – ožjėm ciela tūri, katramė anas īr.

Kateguorėjė:Medegas
Kalėnduorios

thumb|250px|Kalėnduorė lapielē

**Kalėnduorios** īr čiesa skaitliavėma sistema, katra dėinuoms priskėra kalėnduorėnės datas. Senuobės ruomienā mienesė dėinuom, katras bova vadėnamas kalėnduom, liuob prīvalies muokietė skuolas.

Kalėnduorē
Laima

**Laima, Laimė** īr sodbuos ėr siekmies dėivė Senuobėnie baltu vieruo. Ana bova sosėjos so vāku gėmėmu, vestovėm, smiertim.

Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Akmenėškė

**Akmenėškė** () īr gīvenvėitės:
* Akmenėškė (Jorbarks)
* Akmenėškė (Ceikėnē)
* Akmenėškė (Rėmšė)
* Akmenėškė (Zarasā)

## Tēpuogė veiziekat

* Akmenėškē
Gėltėnė

thumb|200px|Gėltėnė
**Gėltėnė** īr smerties dėivė senuovės baltu vieruo. Ana pasėruod kumat prietėliō atēn čiesos pasmėrt.

Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Austiejė

**Austiejė** īr bėčiu dėivė ėr šėimuos gluobiejė senuobėnie baltu vieruo. Ana gluobuojė bėtes, augmenėje ė žėidus, iš katrū bėtelės runkiuojė medo. Austiejės šventė bova šventama rugpjūtiaus vėdorie. Tumet bova garbėnami žuolīnā, nu katrū bėtelės nešė medo. Tuos šventės čieso iškuopts medos ė bov aukuojams deivē Austiejē.

## Vārda kėlmie

Austiejės vards ī kėldėnams nū žuodiaus audiejė, austė. Senās čiesās žmuonis sakīdava, ka bėtės kuoriūs aud. Kāp vuors aud sava vuortinkli, tēp ė bėtelės aud kuorios.

## Nauduota lėteratūra

Pranė Dundulienė - Pagonybė Lietuvoje. Vilnius. Mintis. 1989

Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Žvuorūnė

**Žvuorūnė** īr medžiuoklės, mėška gīvūnu dėivė senuovės baltu vieruo. 

Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Žaltīs

thumb|250px|Žaltīs 

**Žaltīs** (*Natrix natrix*) īr žaltėniu šėimuos gīvatė. 

Ons nier noudėngs. Jied smolkius drėižus, varlēgīvius. Given liūnūs, driegnuos medies, prī opiū.

Senuobie baltā žaltius laikė dėdliuo pagarbuo: anūs liuob keravuotė nomūs, liuob penietė pėino. Bova dėrbamė kabotē ėš žaltė kramiu, žaltė muotīvās puoštė vėsuokė dėrbėnē.

Kateguorėjė:Ruoplē
Laumė

200px|thumb|Laumė

**Laumė** īr laukū dėivė, vėinėšū dūšiu gluobiejė senuovės baltu vieruo. Ana bovos dongaus dūšė bat paskum nubluokšta i Žeme. Laumė bova dongaus ė žemės dėivė. Dėdliuojė Laumė (laumiu laumė Vaiva) bova Perkūna sožadietinė. Bat ana mīliejė kėta. Ta sožėnuojis Perkūns nubluoškė ana in žeme. 

Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Akmenėškē (rēšk)

**Akmenėškē** () īr gīvenvėitės:
* Akmenėškē
* Akmenėškē (Jorbarks)
* Akmenėškē (Pakroujis)
* Akmenėškē (Švėnčiuonē)
Kauks

**Kauks** īr vasėngoma, derliaus, gierībiu dūšė Senuobės baltu vieruo. Anėi žmonīm neš skāls, daugėn javos i šėin. Kaukā givēn mėške, pu žeme. Anū veikla priklause nu diev Puškaitiaus, katrām bova aukuojami douna, pėins, alos i maldaujama, ka kaukā būtom atsiūstė pas žmuonis i neštom skāls. Kaukā dā bova vadėnami bezdokās. Tas anū vārds atsirād nu bēzd (šeivamediaus) mēdiaus, katras bova laikuoms Puškaičiaus medio, vārda.

## Kāuka prėjaukėnėms

Ka kaukā neštom skāls i naud, rēk anus prisijaukīntė. Santykē užsymezg, ka kaukā pasiūluo mediaus skėidr. Jugu gaspaduorē tuo duovėn pryjem, kaukā vėliau viel pasiruod, tonkiausē tebūn ėšgėrstams anū kriuokėms, aimanavėms: „Aš plėks, to plėks. Kas mumis apriedys?“ Tumet gaspadėn tōr anus apriedytė, pasiūtė lėnėnios marškinelios. Tėi draboželē tor būtė padėrbtė nakti ėš ketvėrtadieniaus i pėnktadien. Per tū laik lėnā, skėrtė draboželēms dėrbtė, tor pereit lė̄na mūka, nes kėtēp jokiuos sutartėis su kaukās nebūs. Jugu vėsks padėrbama kāp rēk, tai kaukā īved i numus skāls: anū atnešts šėina šiaudiels īr vērts cielū rātu šėina, o keli grūdā atstuo kelis pūrus javū. Gaspadėn už tuokius gerumus anus šēr kuožn nakt.

Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Plautiu oždegėms

thumb|150px|Plautiu oždegėma galam aptėktė oltraviuoletėnēs spėndolēs. A pavaizduotė svēkė plautē, B - sergante plautiu oždegėma žmuogaus plautē.
**Plautiu oždegėms** () īr oždegėmėnė plautiu lėga.

Tėpėnē anuo sėndruomā īr kuosiejėms, krūtėnės suopiejėms, karštēvėms ė suopiejėms alsounont. Gal ėšsėvīstėtė i lietėnė obstrokcėnė plautiu lėga.

Kateguorėjė:Lėgas
Ontkalnėškē

**Ontkalnėškē** () īr gīvenvėitės:
* Ontkalnėškē (Šakē)
* Ontkalnėškē (Jorbarkā)
* Ontkalnėškē (Skėrsnemonė)
Lucy Lawless

thumb|180px
**Lcy Lawless** (g. 1968 m. Kuova 29 d. Naujuojė Zelandėjė) īr aktuorė ė daininkė, kėlėma ėš Auckland. 

## Dėskuograpėjė
* 1995: **
* 1999: *The Simpsons*
* 2005: *Locusts!*
* 2005: *Vampire Bats*
* 2005: *Battlestar Galactica*
 
## Nūruodas
* IMDB

Lucy Lawless
Terptautėnės Abkazėjės ė Pėitū Uosetėjės prėpažėnėms

**Terptautėnės Abkazėjės ė Pėitū Uosetėjės prėpažėnėms** prasediejė 2008 m. rogpjūtė 26 d., Rosėjės prezėdentou Dėmėtrėjou Medvedevou prėpažėnos Abkazėjės ė Pėitū Uosetėjės liuosoma nu Grozėjės . Ēnont Pėitū Uosetėjės vainā Rosėjės armėjė uokopava Grozėjės terėtuorėjuo asontes Abkazėjė ė Pėitū Uosetėjė. 

Dėdliuojė dalės Amerėkas ė Euruopas valstībiū pasėsakė prīš Abkazėjės ė Pėitū Uosetėjės, kāp naprėklausomū valstībiū ėkorėma. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Puolėtologėjė
Paraks

thumb|150px|Muodernėšks joudajė paraka suruogats.
**Paraks** īr spruogstamasės maišals ėš sieras, medė onglėis ė kalė salėitras, katras veikē ožsėdeg.

Paraka pėrmė jiem nauduotė kėnā.

Kateguorėjė:Spruogstamuosės medegas
Kateguorėjė:Piroteknėka
Kemėnis jongėnīs

**Kemėnis jongėnīs** īr medega, sodarīta bėnt ėš dvīju skėrtėngu terp savės sosėjongosiu elementu, katrū masės pruopuorcėjės nakėnt.

Kemėnē jongėnē
Abkazėjė

thumb|300px|Abkazėjės vėita Euruopuo
thumb|right|300px
thumb|right|200px|Abkazėjė
**Abkazėjė** (abk. Аҧсны/Apsni, ) – reėjuons Kaukazė, fuormalē Grozėjės autuonuomėnė respoblėka, *[[de facto]]* paskelbosė naprėklausomībė, katron prėpažėna tėk Rosėjė. 

Suostėnė Sokomės, uofėcēlės kalbas – abkazu ė rosu (vagol Abkazėjės kuonstėtocėjė); abkazu ė grozėnu (vagol Grozėjės kuonstėtocėjė). 

Abkazėjė so Rosėjės pagelba kovuo dielē savā terituorėjės liousoma.

Kateguorėjė:Napripažėntas aba daugomuos napripažėntas šalīs
Kateguorėjė:Grozėjė
Nekviesta meilė

**Nekviesta meilė** () īr lietovėšks dramėnis televėzėjės serials nu 2007 m. sausė 2 d. ruoduomas LNK kanalo. Ana kor pruodiosėnė kuompanėjė „Videometra“, 2007 m. lėipas 6 d., paruodios 109 serėjės, bėngės pėrms „Nakvėistas meilės“ sezuons. Ontros sezuons pradiets ruodītė 2008 m. sausė 2 d., vuo serėjės trokmie paėlgieje iki 45 mėn. Kada prasėdies trets sezuons, da nie žėnuoma= Pagrėndėnē aktuorē ==

* Inga Jankauskaitė – *Mėta Baronaitė-Žvinienė*
* Saulius Balandis – *Andrius Žvinys*
* Rimantė Valiukaitė – *Elvyra Laužikaitė*
* Adolfas Večerskis – *Antanas Baronas*/*Rudolfas Šaltkalvis Bross*
* Rimantas Bagdzevičius – *Steponas Žvinys*
* Monika Bičiūnaitė – *Nijolė Žvinienė*
* Nijolė Narmontaitė – *Gražina Žurauskaitė*
* Larisa Kalpokaitė – *Angelina Baronienė-Žvinienė*
* Andrius Bialobžeskis – *Miroslavas Gaulė*
* Laura Karvelytė – *Lina*
* Ridas Jasiulionis – *Robertas Stankevičius*
* Grėtė Indičianskytė – *Justė Žvinytė*
* Evita Malaškevičiūtė – *Vytė Žvinytė*
* Kęstutis Povilaitis - *Ignas*
* Dalia Morozovaitė - *Rosita Gaulienė*
* Marius Mačiulis - *Simonas Kudirka*
* Jūratė Viliūnaitė - *Dovilė Stankevičienė*
* Augustė Skaisgirytė - *Gabrielė Stankevičiūtė*
* Sergejus Ivanovas - *Markas Bross*

Serēla režisuorios – Alvydas Šlepikas

Kateguorėjė:Televėzėjė
Baikals (ežers)

**Baikala ežers** () īr gėliausis svieta ežers, esontis Rosėjės Federacėjės terėtuorėjuo, pėitėnie Sėbėra dalie. Itraukts i UNESCO Svieta pavelda sāraša.

Kateguorėjė:Svieta pavelda sārašos
Kateguorėjė:Rosėjės ežerā
Kateguorėjė:Sėbėrs
Oskars

**Oskars** - JAV kina ė mena akademėjės (*Academy of Motion Pictures Arts and Sciences*) nu 1929 m. iteikams prestižiškiausis svietė apdovėnuojėms, skėrts kinou. Kinā vertėnamė vagol vaidīb', režėsūr, garsa efektus ė kėtkū.

Pats oskara prėzos īr ~ 35 cm aukštė, dvėdešimt keturiū karatū auksa paauksouta statolēl'. Ana sver aplė keturis kiluogramus.

## Istuorėjė

Pėrmuoji Oskaru teikėma ceremuonėjė vīko 1929 m. gegožė 16 d., Holivudė. Bova išdalintė pėrmėjē apdovėnuojėmā ož geriausius kino filmus ėr vaidmenis. Anus gava 14 vīrū ėr vėina muotrėška. Prėzā bova teikamė 1927 m. ėr 1928 m. pastatītėm filmam.

1930 metās Oskara premiju iteikėma ceremuonėjė pėrm kart bova transliouta per radėj, vuo 1953 m. per televizėj.

#### Oskarū apdovėanuojėmā

Šėndėi Oskara apdovėnuojėmā īr skįramė 25 kateguorijuos:
* Geriausis metū films − nu 1928 (*Best Picture*)
* Geriausis režisierios − nu 1928 (*Best Director*) 
* Geriausis artists − nu 1928 (*Best Actor*)
* Geriausia artistė − nu 1928 (*Best Actress*)
* Geriausis ontra plana artists − nu 1936 (*Best Supporting Actor*)
* Geriausia ontra plana artistė − nu 1936 (*Best Supporting Actress*)
* Geriausis originalos scenarėjos − nu 1940 (*Best Original Screenplay*)
* Geriausis adaptouts scenarėjos − nu 1928 (*Best Adapted Screenplay*)
* Geriausis anėmacinis films − nu 2001 (*Best Animated Feature*)
* Geriausis meninis apipavėdalėnėms − nu 1928 (*Best Art Direction*)
* Geriausia kinematografėjė − nu 1928 (*Best Cinematography*)
* Geriausis kuostiumu dėzains − nu 1948 (*Best Costume Design*)
* Geriausis dokumėntinis films − nu 1943 (*Best Documentary Feature*)
* Geriausis trumpametražis dokumėntinis films − nu 1941 (*Best Documentary Short Subject*)
* Geriausis montažos − nu 1935 (*Best Film Editing*)
* Geriausis užsiene films − nuo 1947 (*Best Foreign Language Film*)
* Geriausis grėms − nu 1981 (*Best Makeup*)
* Geriausia daina − nu 1934 (*Best Original Song*)
* Geriausia mozėka − nu 1934 (*Best Original Score*)
* Geriausis trumpametražis anėmacinis films − nu 1931 (*Best Animated Short Film*)
* Geriausis trumpametražis meninis films − nu 1931 (*Best Live Action Short Film*)
* Geriausi garsa efektā − nu 1930 (*Best Sound Mixing*)
* Geriausis garsa montažos − nu 1963 (*Best Sound Editing*)
* Geriausi vaizda efektā − nu 1939 (*Best Visual Effects*)

## Nuoruodas

* Oficialos poslapis (onglū r.)

Kateguorėjė:Kins
Inds (opė)

**Inds** – opė Azėjuo, vėina ėlgiausiu ė svarbiausiu Pėitrītiu Azėjės opiu.

Kateguorėjė:Azėjės opis
Tanganėka (ežers)

**Tanganėka** – ontros vagol dėdoma Afrėkas ežers (32 890 km²), esontės Rītū Afrėkuo, pri Tanzanėjės, Kuonga Demuokratėnės Respoblėkas, Zambėjės ė Boronde robežiu.

Kateguorėjė:Afrėkas ežerā
Viktuorėjė (ežers)

**Viktuorėjės ežers** ( o *Victoria Nyanza*) – dėdliausės ežers Afrėkuo, ontros vagol pluota svietė čīstaondenis ežers.

Kateguorėjė:Afrėkas ežerā