open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Balžė ežers

**Balžis** aba ***Bildžiu ežers*** īr ežers Lietovuo, Vėlniaus miesta šiaurės rītū posie, 2 km rītūp nū Antavėliū. Ėlgoms ėš šiaurės vakarū pietrītiūmp īr 0,8 km, a platoms lėgė 0,4 km. Patė gėliausė ežera vieta sėik 27,1 m. Ežers telioskou ledīna doubie. Krontā īr aukštė, sausė, apžielė medio (pošīnās). Šiaurės vakarūs ėšsrūn opalis ī Skarbelė ežera (ons prėgol Nerėis baseinō), pėitūs opelio jongias so Joudė ežero.

Pri Tarību valdiuos ont Balžė kronta dėrba pruopėlaktuoriomā, pėjuonėiriu stuovīklas. Ežers dėdlis nie, no prėgolnuoms, smėltėm ė pėivu apkluotās padengtuom paežeriem. Tudie Balžė ežers īr miegiama vėlnėškiu puoėlsė ė lėnksmībiu vėita, īpatėngā vasaras čieso. Lėgė ežera vež 39 maršrota autuobosos, pakronties stuov Šėla mėkrorajuona statėnē.

Koordėnatės:<span class="geo-default"><span class="geo-dms" title="Šios vietovės žemėlapiai, palydovinės nuotraukos bei kita geografinė informacija"><span class="latitude">54°47′23″N</span> <span class="longitude">25°26′4″E</span></span></span><span class="geo-multi-punct">﻿ / ﻿</span><span class="geo-nondefault"><span class="geo-dec" title="Šios vietovės žemėlapiai, palydovinės nuotraukos bei kita geografinė informacija">54.78972°N 25.43444°E</span><span style="display:none">﻿ / <span class="geo">54.78972; 25.43444</span></span></span>

## Pavadėnėms
Ežera vards mėslėjama ka radas nū žuodė *balžos* („skaistos, vaiskons, mielīns“).

## Abuozdielē

Ežeras Balžis.jpg|Šiaurėnis kronts
File:Balžio ežeras 2.JPG|Ežers onkstė pavasari. Šiaurėnis kronts
File:Balžio ežeras 1.JPG|Ežeras onkstė pavasari. Rītinis kronts
File:Balžis.JPG|Vasara nū vakarėnė kronta

File:Balžis 2.JPG|Nū vakarū
File:Upelis tarp Balžio ir Juodžio.JPG|Opalis, katros jong Juodė ė Balžė ežeros
File:Balžis žiemą.JPG|Balžė ežers žėimo


## Šaltėnē




Kateguorėjė:Vėlnios
Kateguorėjė:Lietovuos ežerā
Laumiepapis

thumb|200x200px|Tėtnaga rakondā, katrėi rasėt vadėntė laumiepapēs

**Laumiepapis** (da ***[[Laumė]]s paps, Perkūna kolėpka, Perkūna kėrvoks***) senouobės baltu ė kėtū indoeuropėitiu vieruo īr magėškos kūlis, katros, kāp tonkiausē mėslėjama, īr nū griausma dieva Perkūna.

Tautuosakuo laumiepapė apsakėms būn vairos, bat tonkiausē tas īr dailos kūlis, katra vėins gals a abo galo īr smailo, ėšruod būktās pėrštos, tonkē so skīlotė, gelsvuos, roduos, mielynuos, pilkuos, jouduos spalvuos. Vagol tautuosaka, Perkūna kolėpkas Velnėn audras čieso miet dievs Perkūns. Anam nepataikios kolėpka sosmėng gėlē žemėn ė pakīl tėktās pu 7 a 9 metu. Perkūna ė kūlė rīšīs nuognē glodus indoeuropėitiu mėtuoluogėjuo, nes īr vierėjėma, ka Perkūns rėid ėš kūlė padėrbto dongaus dongtio, griausmos īr tū kūliu nūgriovis, žaibs – kėbėrkštis, truotīnamas kūlēs.

Vierėjama, ka aptėktė laumiepapi īr labs znuoks. Tautuosakuo ruokounama, ka laumiepapis, nešiuonams kaap pakaboks, glabuo nū velniū, raganu, kėtū nelabū dūšiu, naman, katramė īr laumiepapis netrenk žaibs, ons prėgol gīdont nū vairiū lėgū (kūlis glaudams prī lėguotas vėitas aba dedamė ana mėltelē).

Nie lėg gala aiško, kuokis kūlis palē geuologėjė īr laumiepapis. Tonkē tas īr belemnits – ī kūli pavėrtosės prīšistuorėniu čiesū muoliosku skvarmas. Vėinuok Perkūna kėrvelio tonkē pavadėnams ė tėtnags.

## Šaltėnē
* Perkūnkulkė – griaustinio dievo ženklas, Nijolė Laurinkienė

Kateguorėjė:Baltu mėtuoluogėjė
Karšis

thumb|250px|Karšis

**Karšis** aba ***karšės*** (, , ) īr žovės, prėgolontė karpėniu žovū (*Cyprinidae*) šeimā.

Aukšta, kombra, papluokštašuonė žovės, katra ožaug lėgė 40-75 cm ėlgoma ė 5-7 kg sonkoma. Nogara tomsė, skėlvės cėdabrėnis. Žvīnā stombūs, mažesnė pri galvuos. Pelekā pilkė.

Lietovuo gīven ežerūs, opies, tepuogi Koršiu mariūs. Nuognē tonkė žvejuonama žovės. Laikas polkās, tonkiausē gėliuosė ėr ondens augalās apžielosiūs vėitūs. Ta apdairinga ė, rastom, apmanė žovės.

Kateguorėjė:Žovis
Brōšė

thumb|250px|Brōšė

**Bronšė, brōšė** (aukštaitėškā: *kuoja*, dzūkėškā: *mekšras* ) īr žovės, katra prėgol karpėniu žovū (*Cyprinidae*) šeimā. Nuognē tonkė mažne vėsuos Eurazėjės prieskū ondenū žovės.

Kūna ėlgoms 15-25 cm (sīkēs lėgė 30 cm), sonkoms 200–600 g (sīkēs lėgė 1300 g). Nogara pilkā melsva aba žalzgana, šuonā cėdabrėnē. Krūtėis pelekā gelsvė, nogaruos ė oudeguos – pilkė, skėlvė ė šėknuos – muorkavė aba rauduonė.

Brōšės Lietovuo nuognē tonkės - anuos gīven ežerūs, opies, Koršiu mariūs. Būn polkās seklesnies vėitūs. Nerš ont augalū balondė-gegožė mienėsēs. Jied mizernos gīvios ėr augalos.

Kateguorėjė:Žovis
Varlie

thumb|250px|Žaliuojė (ežera) varlie

**Varlie** () īr gīvis, katros muokslėškā prėgol beoudegiu varlēgīviu (*Anura*) skīriou. Anūm gīviūm skūra līgė aba menkā roplieta. Akis so golstio vīzdio, tor kostamos vuokos. Patėnū kramės šuonūs īr balsa maišā, katrėi kvarkont ėšsėpot. Vėršotėnis žondėkaulis so kūgė skvarmas dontėms, apatėnis ba dontū. Lėižovė gals gėlē ėškėrpts, lėižovis ėšmetams.

Gausėnėmōsė pasėrank gerā šėlduomas ondėns vėitas, korimp kamūlēs ėšnerš keušios, katrėi vadėnamė **korkolās**. 

Žėimuo ondėns pluotūs a sausomuo. Ton rēkalō tonkiausē pasėronk doubės, lapu šūsnis, graužėku londas, ožsėkapst grontan.

## Nūoruodas
* Ranidae. Trues frogs Svieta *Ranidae* šeimuos varliū sārošos
* Lietuvos raudonoji knyga (varliagyviai)
* Lietuvos gamtos fondas: varliagyviai (glis.lt)
* Dėmesio vairuotojai: Lietuvos keliuose jau šokuoja varlės (grynas.delfi.lt)

Kateguorėjė:Varlēgīvē
2015 m. karštė bonga Pakėstanė

**2015 m. karštė banga Pakėstanė** ī 2015 metās nutėkus karštė bonga Pakėstanė, nū katruos pasėmėrė aple 2000 žmuoniū.

## Rekuordėnės temperatūras

## Aukas
Vėin Karačė miestė pasėmėrė 1 140 žmuoniū.

Kateguorėjė:Notėkėmā
Rīklīs

thumb|250px|Rīklīs (''Carcharias taurus'')

**Rīklē** () īr kremzlėnės žovis, katras tonkiausē gīven jūrūs.

Anū griautē padėrbtė na ėš kaula, bat ėš kremzlies. Svietė prėskaitliuonam daugiau kāp 350 rīkliū rūšiū, vuo patīs rīklē radas daugiau kāp prīš 350 mėlėjuonu metu. Dėdlis daugoms rīkliu īr jiedrūs. Rīklē gerā oud, ė jaut kostiejėmos odenī.

Rīkliū dėdloms ėr ėšruoda nuognē skėras. Dėdliausis rīklīs īr bangėnėnis rīklīs, katros īr ė patė dėdliausė svieta žovis.

Daugoms rīkliū rošiū īr nīkstontės.

Kateguorėjė:Žovis
Lielė

thumb|200px|Lielės pluots Rentgena puortegrapėjuo

**Lielė, lielie, gerklie, kakarinė** (, aukštatėškā: *gerklė*, dzūkėškā: *koserė*) īr skīlie par katron bornuos ertmie jong so rīklies dalėm. Ana robežioun mėnkštuosės velvės liuosuojė gala galėnis šmuots so lėižovelio, lėižovė šaknės, velvėnis rīklies ė velvėnis lėižovė lonkā, tēpuogi terp anū asontė migdolėnė doubie, katruo īr velvės migdols. Lielė gal pėlnā oždarītė bornuos ertmies parėjėma i rīklė.

Kateguorėjė:Kūna narē
Mielīnė

thumb|250px|Mielīnės kēsos so ouguom

**Mielīnė** (, , ) īr ougakēsis, katros prėgol erikėniu augalū šeimā (*Ericaceae*). 

Stėibs statos, kompuots, šakuots. Lapā keušė svarmas, so smaila vėršūne, trompās kuotās, smolkē dontītās kraštās. Žalioun aple 30 metu. Apatėnė kuota dalės somediejos, šakū vėršūnės palėik žalės ė par žeima (nuors gal' apšaltė). Šaknēstėibis ėlgs, šliūžonts. 

Mielīnė praded žydietė gegožė pradiuo, vuo smarkiause žīd lėgė biržielė vėdorė, paskom lėg rodenė pasėtaik vėins-kėts kvietkos. Vaisē īr kamūlė skvarmas tomsē mielinas ougas. Anas antsėrpst lėipas pradiuo ė laikas lėgė siejės.

Aug vėdotėnšėkā šlapiūsė ė šlapiūsė, bat nelabā ūksmietūsė medies, sīkēs aug ė kėmėnuoja pelkies. Vėsos mielīnuos tor gīduomas galės, īpatingā anuos daug ougūs. Anas jiedamas žalės, vėrtas ė džiuovėntas.

Lietovuo mielīnė īr tonkė, bat daugiausē aug Aukštaitėjės ė Dzūkėjės medies.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Ougas
Žemougė

thumb|200px|Žemougė

**Žemougė**, da ***žemougie*** () īr ougakēsis, katros prėgol erškietėniu augalū (*Rosaceae*) šeimā.  

Augalā žuolėnē so ėlgās ontžemėnēs šliūžontēs ūglēs. Anėi prī bombliu leid šaknis ė paderb naujos augalos. Kvietkā ėšaug ont statesniū stėibū. Lapā padėrbtė ėš trėjū daliū. Kvietkos so penkēs baltās lapelēs. Vaisios īr rauduona, kvapė ouga (bioluogėškā − netėkra ouga).

Ougas īr jiedamas, tor vaistėniu galiu. Ėš anū dėrbamas ougėinės.

Žemougės aug švėisiūs medies, ont kalnaliu, ertiūs, pri kelė.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Ougas
Rodakė

thumb|250px|Rodakė

**Rodakė, rodova, rauda** (aukštaitėškā: *žiežulė*, , , ) īr žovės, katra prėgol karpėniu žovū (*Cyprinidae*) šeimā.

Kūns papluokštės, aukštos. Nogara rodā žalzgona, šuonā gelsvuos aba auksėnės spalvuos, žėbontės. Akis muorkavas so rauduona dieme vėršon. Žvīnā stombūs. Pelekā rauduonė, tėktās nogarėnis prī pamata tomsē pilks. Tū žovū mailios žėb kāp cėdabros, anū dėdloms: 1-2 cm.

Gīven ežerūs ėr opies. Nuognē tonkė. Īprastā pagaunoma 10-25 cm ėlgoma ė 50-200 g sonkoma.

Kateguorėjė:Žovis
Rauda

**Rauda** aba **raudė** − tēp vadėnamas dvė žovė:

*Rodakė (*Scardinius erythrophthalmus*)
*Brōšė (*Rutilus rutilus*)

Da **[[rauduojėms|rauda]]** īr veliuonė apraudavėms.
TrES-2b

**TrES-2b** - vēna tumsiausiu planetu vėsatuo. Planeta orbėtoun GSC 03549-02811 žvaigzde.

## Atradėms
Planeta atrasta 2006 m. rogpjūtė 21 d. Ton atradėms ožtvėrtīnts 2006 m. siejės 8 d.

Kateguorėjė:Planetas
Līns

thumb|252px|Līns

**Līns** (, , , ) īr žovės, katra prėgol karpžoviu (*Cyprinidae*) šeimā.

## Paplėtėms
Lietovuo līns īr tonkė žovės. Gīven ežerūs, lietā tekontiūs opies, žiuogiūs, karjierūs, īpatėngā anam patėnk maurās apžielė, domblėnė ežerā ėr opės. Anėi čiuon tūnuo, nevėkrē plaukiuon ėr ėišk jiedė terp augalū.

## Ėšruoda
Ėlgoms 20–40 cm, dėdliausis lėgė 60 cm, sver lėgė 7,5 kg, bat tonkiausē pagaunamė 30–35 cm, 0,5–1 kg. Kūns kresnos, nuognē glėtos. Nogara joudā žalsva, šuonā žalsvā auksėnės spalvas, paskėlvie pėlkšva aba gelsva. Akis menkas, rauduonas. Lielė maža, anū kampūs īr pu trompa ūsali. Žvīnā paėlgė, laibė, mizernė, gėlē īaugi stuoron skūruon. Pelekā apvalēs kraštās, tomsūs.

## Nūruodas
* fishbase.org / ''Tinca tinca'' (Linnaeus, 1758) Tench
* iucnredlist.org / Tinca tinca
** youtube.com / Lin obecny (Tinca tinca)
** youtube.com / Zeelt: a day in the life of a Tinca tinca
** youtube.com / Underwater with Canon FX100: Tench fish, fishing. Рыбалка: линь под водой зимой.
* grynas.delfi.lt / Lietuvoje išrinkta nacionalinė žuvis: ja tapo povandeninių džiunglių valdovas, Virginija Spurytė, 2015 m. gegužės 16 d.

Kateguorėjė:Žovis
Roboilis

thumb|252px|Roboilis

**Roboilis**, da ***goirė, grondols, grondolīs*** (aukštatėškā: *kilbukas*, sovalkėitėškā: *gružė*, dzūkėškā: *kelbas*, ) īr žovės, katra prėgol karpžoviu skīriō.

Roboilė kūns lėgė 20 cm ėlgoma, apvalos, prī kramės stuors, so ėlgo oudegėnio šmuoto. Nogara rausva aba žalsva. Šuonā švėisūs so roduom aba žalsvuom diemiem. Skėlvis gelsvā balts. Akis dėdlės, žvīnā stombūs. Lielė apatiuo so ūsalēs kompūs.

Jied dognė gīvenontios gīvios, kėrmėnos, varmos, ondens augalos. Neršt gegožė-biržielė mienėsēs.

Lietovuo roboilis nuognē tonkė žovis, katra būn srauniūs opies, retesnė pratekamūs ežerūs. Laikas polkās opės dognė ė pavėršiō nekīl.

Kateguorėjė:Žovis
Šapals

right|thumb|250x250px|Šapalā

**Šapals** (, ) īr žovės, katra prėgol karpėniu žovū (*Cyprinidae*) šeimā.

Anuo kūns īr lėgė 60 cm ėlgoma (tonkiausē pagaunamas 25-40 cm žovis), sonkoms lėgė 4 kg. Nogara apvalė, tomsē žalė aba jousva. Šuonā apvalūs, baltė aba gelsvė. Skėlvis cėdabra spalvuos. Akis geltuonas so šviesė roda diemė. Žvīnā stombūs, kraštūs so joudom diemėm.

Neršt balondė–rogpjūtė mienesēs, ont dogna. Mailios jied mizeri, vuo dėdlės žovis – varluožios, viežios, žovū jaunėklios.

Lietovuo šapals īr tonkė žovės. Gīven srauniūs opies. Miegst čīstus ondens pluotus, katrūs īr žvėzdrouts aba smėltiets dognos. Īpatėngā pakliūn sraunomuo. 

Kateguorėjė:Žovis
Šlīžios

thumb|250px|Šlīžios

**Šlīžios** da ***šlīžė, šlīžīs*** (, ) īr smolkė prieska ondenė žovės, katra prėgol pluokštiū vėjūnu (*Balitoridae*) šeimā.

## Ėšruoda
Kūns rėdolėšks, nogara tomsē roda, šuonā tomsē geltuonė so tomsē rosvuom diemiem. Šuonos deng smolokos žvīnalē, katrėi prėgol padrėkā.

Pelekā pėlkšvā gelsvė, diemietė, apvalēs kraštās. 

Prī lielės īr trīs puoras ūsu.

Suaugė šlīžē būn 10–12 cm (retā lėgė 15 cm) ėlgoma ė 7–8 g (retā – lėgė 15–20 g) sonkoma.

## Būds
Lietovuo gīven daugomuo opiu ėr opaliu, katrūs īr smielietos aba kūlietos dognos. Anėm napatėnk dombliets dognos.

Laikas terp kūliu, augalū, kėrnu. 

## Žvejuojėms
Šlīžē nie žvejuonamė jiediō bat anūs tonkē ronkūm prī kūliu gaud vākā. Tuos žovės būn kāp jauks žvejuonont. 

Kateguorėjė:Žovis
Pīplīs

thumb|250px|Do pīplio

**Pīplīs** aba ***vėjūns*** (, ) īr žovės, katra prėgol vėjūnėniu žovū (*Cobitidae*) šeimā.

Anuo kūns 25-30 cm ėlgoma, diemiets, tėktās skīros skėlvi. Nogara rosvā gelsva a rosva. Paėlgā kūna šuonu ēn pu platu tomsu brūkšni, a vėršō ė žemiau anuos – pu siaura brūkšnali. Pelekā tēpuogi diemietė. Žvīnā nuognē mizernė. Akis menkas. Kramė tēpuogi menka. Prī lielės īr 5 puoras ūsu. Jied bestoborios. 

Nesenuo gadīnie pīplīs bova tonkė žovės, katra gīvena prūdūs, ežerūs, opies. Bat paskom ons jiemė retietė ė nūnā īr nuognē retā pagaunams.

## Nūruodas
* Vijūno (Misgurnus fossilis) apsaugos planas (patvirtinta LR aplinkos ministro 2012 m. balandžio 27 d. įsakymu Nr. D1-362)

Kateguorėjė:Žovis
Stiekīs

thumb|250px|Stiekīs

**Stiekīs** aba **stiekis** (sovalkėitėškā: *dyglė*, dzūkėškā: *ragė*, , , ) īr žovalė, katra prėgol dīglėniu žovū (*Gasterosteidae*) šeimā. 

Anuos nogara tomsē žalsva aba pilkšva, šuonā gelsvė. Ožaug lėgė 9 cm ėlgoma. Nogaras peleks so trėm dedlēs spiglēs.

Lietovuo ta īr nuognē tonkė žovės, katra gīven ė prieskūs ondenīs, ė jūruo. Jiedėmō nie tinkama.

Kateguorėjė:Žovis
Viegielie

thumb|250px|Viegielie

**Viegielie** aba ***kvapė*** (, , ) īr žovės, katra prėgol viegielėniu žovū (*Lotidae*) šeimā. 

Kramė dėdlė, pluokštė ėšo vėršaus. Kūns kāp varložė. Nogara tomsė, joudā aba rodā pilka. Šuonā gelsvā žalsvė, diemietė. Skėlvis švėisē pilks. Skūra gleimieta, stuora so gėlē īaugosēs nuognē mizernās žvīnās. Pelekā minkštė, tomsūs, ėšrašītė švėisiuoms diemiems. Ont apatėnė žonda īr 1 ėlgs ūsos, ont vėršotėnė prī šnerviu īr 2 trompo.

Viegielie īr jiedrė žovės. Mediuon naktė, nepamatuom prėtīkuojos prī aukuos poul ė lietā jied. Bšn gėliau ė kor dognos kūliets.

Lietovuo gīven ežerūs ėr opies, īr tonkė. Ėš anuos īr gers jiedis. 

Kateguorėjė:Žovis
Gluntan

200px|thumb|right|Gluntan kuompaktėnis dėsks, ont dėsks vėršele matīt Gluntan gropės narē.

**Gluntan** - Nuorvegėjės šuokiu mozėkas gropė. Gluntan 1965 m. ėkūrė Ørnulf Holthe. Pėrma alboma ėšlēda 1968 m. Gropė ėšėra 1980 m., bat sossėbiega pū naujė 1988 m.

## Narē
* Kjell Ivar Eines: vuokalėsts
* Dag Kristian Viken: basėsts
* Endre Fladvad: klavėšnē
* Helge Nyhus: gėtara
* Frank Robert Helden : gėtara, manduolėna

Kateguorėjė:mozėkontā
Martīna pošės

thumb|220px|Martīna pošės 2015 m. lėipa

**Martīna pošės** īr pošės Kelmės rajuonė, Ožvėntė gėrėninkėjuo, Plikšėlė medės 13 kvartalė, valstībės sauguoms gomtuos pavelda uobjekts. Pošės aug 3,2 km rītūsp nū Mėnopiu ė Žeberiū, aple 0,3 km pėitūsp nū ravo tekontės Ošnas, kelė Plikšėlė suodiūsna, atsėėšakuojontė ėš plėnta Ožvėntis–Loukė, šiaurėnie posie. Ana medie īr patė aukštausė, stuoriausė ė seniausė.

Prī medė ved žvīrkelis. Pošės aptverta medėnė tvuoralė, ont anuos stoubrė nū sena prėkabėnt vėsuokiu kuoplīčieliu, abruozdieliu, krīžaliu, rožončiu. Vėita keravuo Mėnopiu kaima žmuonis, čė vīkst muojavā.

Žmuonis skait, ka ta pošės īr švėnta. Ana garbėnama daugiau kāp trės šėmtos metu. Seni žmuonis atmen, ka prī pošėis žmuonis liuob atētė pasėmelstė kūmet sosėrg kuokis tā šeimėnīkštis, jaunėms liuob lokītėis prīš svuotba, liuob prašītė medė palaimėnėma. Puokarė metās medies bruolē prī tuos dīvnas pošėis liuob prėjėmtė prīsāka. Ont pošėis stuobrė prėkalta terp daugomuos kėtū ė kuoplīčielė so Šv. Martīna abruozdielio. Seniau čė bova ėr apieras diežalė.

## Skaitlē

*Medė rūšės – paprastuojė pošės (Pinus sylvestris L.)
*Stuobrė apglabėms 1,3 metro aukštī – 3,15 m
*Medė aukštoms – 25,50 m
*Omžios – aple 300 metu

## Literatūra

*Vykintas Vaitkevičius, Daiva Vaitkevičienė. Lietuva. 101 legendinė vieta. Vilnius: Alma littera, 2011 m. ISBN 978-9955-38-920-0

Kateguorėjė:Kelmės rajuons
Kateguorėjė:Dīvnė medē
Ešerīs

thumb|260px|Ešerīs

**Ešerīs** (, , ) īr žovės, katra prėgol ešerėniu žovū (*Percidae*) šeimā.

Anuo kūns īr lėgė 50 cm ėlgoma, aukštos, kopruots, apaugės kėitās žvīnās. Nogara tomsē žalsva īr. Šuonā žalsvā gelsvė so 5-9 tomsēs īstrėžās brūkšnēs. Skėlvis balts. Pelekā („ešerē“) nuognē skodrā.

Lietovuo ešerīs īr tonkė žovis, gīven prieskūs ondenīs. Paprastā ešerē pagaunamė 15-18 cm ėlgoma, 70-500 g sonkoma.

## Nūruodas
* zvejosvetaine.lt / Ešerys
* žūklė.lt / Ešerys (Perca fluviatilis)
* gowild.lt / Ešerys

Kateguorėjė:Žovis
Kriautė kūlis

thumb|250x250px|Kriautė kūlis
**Kriautė kūlis** īr magītings kūlis Žemaitėjuo, Kelmės rajuonė, Pakražotė seniūnėjuo, Vileikiu suoduo. Kūlis riuogs plīnom aramam laukė, prī Kražiu–Jaunėškės plėnta, možne ont apvalaus 157 m aukštoma kalnalė vėršaus. Tas kūlis īr tretiuos vagol dėdloma Lietovuo. Gomtuos pamėnklo ožvadėnts 1990 m.

Kūlė ėlgoms 7,84 m, platoms – 7,65 m, aukštoms – > 4 m, dėldliausis apgliebėms golstē – 23,2 m.  

## Nūoruodas
* Saugomų teritorijų valstybės kadastras
* Geologijos informacinė sistema (GEOLIS). Geotopai

Kateguorėjė:Kelmės rajuons
Kateguorėjė:Kūlē
Ongorīs

thumb|260px|Ongorē

**Ongorīs** (aukštaitėškā: *Vingurys*, , , ) īr žovės, katra prėgol ongorėniu žovū (*Anguillidae*) šeimā. 

Ongorė kramė menka īr. Akis mizernas, pūpsa vėršom lielės kompū. Nogara tomsė, skėlvis gelsvos a balts. Skūra stuora, glėtieta. Anuo kūns īr lėgė 1,2 m ėlgoma, sonkoms 3,5-4,0 kg. 

Ongorīs īr nuognē jiediō nauduojama žovės.

Lietovuo ongorē gīven tonkiausee Koršiu mariūs, retiau opies ėr ežerūs. Anėm patėnk domblėngas, ožmauruojosės vėitas. Prieskūs ondenīs gīven 4-9 metus. Pamarī žovaunamė ė pardavėniejėmė tonkiausē rūkītė.

Kateguorėjė:Žovis
Pleksnė

thumb|250px|Opės pleksnė

**Pleksnė** aba **plekšnė** (, , ) īr žovės, katra prėgol plekšnēžoviu (*Pleuronectiformes*) būriō. 

Pleksnės kūns īr papluokštos, abi aki tonkiausē īr dešėnie posie. Ikrūs nie tauka lašaliu. Pleksniu šeimuo prėgol aple 93 rūšis. 

Koršiū mariūs gyven opės pleksnė (*Platichthys flesus*) a jūras pakrontiūs - jūras pleksnė (*Pleuronectes platessa*).

Kateguorėjė:Žovis
Perpelė

thumb|250px|Perpelė
**Perpelė** (, ) īr žovės, katra prėgol silkėniu žovū (*Clupeidae*) šeimā. 

Perpelė sava ėšruoda ėšruod kāp silkė. Oudegas peleks ėlgos, gėlē īkirpts īr, anuo pagrėnda deng puora paėlgiejuosiu žvīnu. Ont skėlvė žvīnā padėrb briaunu. Nogara melsvā fėjuoletėnė, šuonā ė skėlvis cėdabra spalvuos. Paėlgā šuonu ēn šmuots tomsiū diemiu, katras prī kramės pasėdara žīmesnės.

Perpelė ožaug lėgė 60 cm ėlgoma ė 1,5 kg sonkoma. Tonkiausē sožovaunamas 5-6 metu omžiaus, 30-35 cm ėlgoma žovis. Koršiu mariūsna perpelės atplauk gegožė mienėsi. Nerš Koršiu mariūsna ītekontiu opiu ītakiūs. Pu neršėma grīžt atgaliuos jūrō.

Kateguorėjė:Žovis
Pūkis

thumb|260px|Pūkis

**Pūkis** (aukštaitėškā: *pūgžlys, pužas*, dzūkėškā: *ežgė*, Panemoniūs: *pūkys*, , , ) īr žovės, katra prėgol ešerėniu žovū (*Percidae*) šeimā.

Pūkis tonkiausē būn lėgė 15 cm ėlgoma, retiau būn lėgė 25 cm. Vėršotėnė kūna posė īr žalsvā pilkuos spalvuos, ėšrašīta vairaus dėdloma tomsiuom diemiem. Nogaras peleks prėikėnie posie tor kėitos dīglios, žabtu dongtalė galėnis šmuots īr so dantalēs.  

Lietovuo pūkis tonkos īr. Jiediō nie tėnkams.

Kateguorėjė:Žovis
Raganu eglė

**Raganu eglė** īr eglė (*Picea abies*) so gausomo stoubriū, katra aug Rambīna regėjoniniam parkė, šalep Vėlkīškiu miestalė. Eglė paskelbta gomtuos pamėnklo. Anuos aukštoms 32 m, lėimens 5 m, vuo 80 cm aukštome šakuojas i 18 kamėinu. 2007 m. pabėnguo, pū praūžosės oudras, vėins stoubris nolūža.


Vaizdas:Raganų eglė.jpg|Raganu eglė
Vaizdas:RaganųEglė.JPG|


Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībė
Kateguorėjė:Dīvnė medē
Klaklains

**Clackline** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1896 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.718°S 116.521°E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Stombros

thumb|250x250px|Stombrā Pašėliū stombrīnė

**Stombros** (, , ) īr žvieris, katros prėgol dīkaragiu gīvoliū būriō. Gīven Euruopuo.

Stombros īr magītėngiausis Euruopa laukėnis žvieris. Nuogniausē dėdlė patėnā. Stombra stoubris tromps, prėikėnė dalės īr so aukšto guogo. Makaulė īr dėdlė, sonkė, platė kakta. Akis menkas. Ousis trompas, platės, ėšruod kāp karvės. Šniuobės gals plėks.

Kālis tonkus ė šiorkštos, pėlkā rods. Plaukā garbėnioutė. Tor barza, ont krūtėnėis aug gourā. Ont kramės īr mažiokā ragalē. 

Stombra patėna kūna ėlgoms īr aple 3 m, aukštoms par petios lėgė 2 m, oudegas ėlgoms 0,85 m. Sonkoms gal būtė lėgė tuonas, bat paprastā būn ~500 kg.  

XX o. pradiuo svietė stombrā bova mažne pranīkė. Lietovuō anėi atvežtė 1969 m., a 1971 m. gėmė pirmė̄jė jaunėklē. Nūnā Lietovuo gīven vėršom 50 stombrū - daugoms gīven Paneviežė rajuonė.

Kateguorėjė:Žvierē
Šerna

thumb|250px|Šerna

**Šerna** aba ***šerns*** (, , ) īr žvieris, katros prėgol kiaulėniu gyvoliū (*Suidae*) šeimā. Nū sena gīven Euruopuo, Azėjuo ė Šiaurėis Afrėkuo.

left|thumb|200x200px|Šernas
Šernas kūns īr papluokštēs šuonās, prėikis magītėngs. Kaklos tromps, moskolėngs. Makaulė dėdlė, so šniuobė. Akis mažas. Oudega vėdotėnė ėlgoma. Sonkoms lėgė 350 kg.

Kūns apaugis jousvās šerēs. 

Šernuom patėnk spīglioutiu medės, īpatėngā eglīnā. Gīven banduom, tėktās senė patėnā būn pavėiniō.

Anuom nuognē patėnk maudītėis ondenie, domblė a paskom trintė nogara i medius.

Jied vombuoliu kėrmėnos, šaknis, bolbes, boruokos.

Lietovuo šernas nuognē tonkės, mediounamas.

Kateguorėjė:Žvierē
Šešks

thumb|250px|Do šeško

**Šešks** da **šeškos, šeška** (, , ) īr smolkos jiedros žvieralis, katros prėgol kiaunėniu gīviu šeimā. Anėi gīven Euruopas medies. 

## Ėšruoda
Šeška kūns īr 30–45 cm ėlgoma, oudega – 10–15 cm. Gīvolioks īr 1–1,5 kg sonkoma. Anuo kālis poros ė švelnos, tomsē rods aba jouds, so švėisiuom drūžiem. Pašėkėnie tor smėrdontė liauka.

Balondė–gegožė mienėsees ved 3–6 jaunėklios. 

## Gīvenėms
Šešks gīven medies, pamedies, opiu ėr ežerū pakronties, kēsīnūs. Šniokštėnie prī suodu, prīmėistiu truobu, skladoku. Gīven patėis ėškastuo londuo, aba kėrnīsė, griaumenīsė, šakalīnūs.

Lietovuo ons īr tonkos, randams vėsuo šali.

## Jiedėms
Šešks tonkiausē jied žiorkės, peliuokos ė kėtos menkos graužėkos, paukštios, varlės, ruoplios. Anėi prėdar ėr ėškadas - ėšskerd vėštas (ė da daugiau nego sojied).

Kateguorėjė:Žvierē
Barsoks

thumb|250px|Barsoks pėivuo

**Barsoks** aba **barsioks** (sovalkėitėškā: *opšrus, opšrys*, , , vok. *Dachs*, rus. *Барсук*, ) īr medės žvieris, katros muokslėškā prėgol kiauniu šeimā.

## Ėšplėtėms
Ons gīven mažne vėsuo Euruopuo, skīros tėktās patė šiaurė. Rītūs ėšplėtės lėgė Vuolgas opės. 

Anėi gīven vėsuo Lietovuo, bat nie nuognē tonkūs. 

## Ėšruoda
Barsoka kālis īr ėšrašīts jouduom ė baltuom drūžiem. Ons sver 8-20 kg; anuo kūna ėlgoms īr 56-90 cm. Kuojės kresnas, kėitas so ėlgās, stėprēs, rausėmō tėnkamās nagās.

## Gīvenėms
Barsokā gīven medies, atkalnie, sīkēs kēsūs, ganīklūs ė nat pėivūs, bat šalep medės. Anėm patėnk tīkoms, vākštiuo naktėis čieso. Žėima mėig žėimas mėigo. 

## Jiedėms
Barsoks jied peliuokos, vombuolės ėr anū kėrmios, kormios, varlės, bat tēpuogi jied ė daug augalū, ont pavaizdas: ougas, vaisios, sieklas, šaknis. 

Kateguorėjė:Žvierē
Ekton Parks

**Ekton Parks** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Gīvenvėitie īr svetiu nomā ė halė.   

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33°45′40″S 115°22′16″E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Blėzgė (žovės)

thumb|250px|Blėzgė

**Blėzgė** aba ***saulažovė*** (, ) īr žovės, katra prėgol karpėniu žovū (*Cyprinidae*) šeimā.

Žovės nie dėdlė, ėšruod kāp oukšlė. Kūns 6-8 cm ėlgoma. Nogara žalsva, šuonā cėdabra spalvuos. Pelekā švėisūs, baspalvē. Apatėnē žabtā ožsėraitė vėršō.

Lietovuo blėzgė īr tonkė žovės. Ana gīven stuovėntiam aba lietā tekontiam ondenie: kāp katrūs ežerūs, Nemona žemopī, Koršiu mariu īlonkūs, kūdrūs. Laikas polkās ožžielosiūs ondenū pakraštiūs.

Kateguorėjė:Žovis
Šams

thumb|250px|Šams

**Šams** () īr žovės, katra prėgol šamėniu žovū (*Siluridae*) šeimā.

Anuo makaulė īr dėdlė, ploukštė nū vėršous. Kūns prī kramės apskrėtos. Nū šėknuos kūns īr ėlgs. Nogara tomsē žalsva, šuonā žalē geltuonė, diemietė. Skėlvis īr balts, ėšrašīts joudā mielėnuom diemalėm. Skūra ba žvīnu īr, ana minkšta, glėtieta. Prī žabtu īr 3 puoras oustu. Apatėnis žonds ėlgesnis kāp vėršotėnis. Žiuodmenā baisē platūs, anūs īr gausoms mažū aštriū dontū. Pelekā tomsūs. 

Šamā būn lėgė 3 m ėlgoma ė 300 kg sonkoma, bat tonkiausē anū ėlgoms īr 50–60 cm, sonkoms 1–1,5 kg.

Lietovuo šams īr tonkė žovės, katra gīven prieskūs tēpuogi sūruokūs ondenūs (opies, ežerūs, Koršiu mariūs). Anėm patėnk ramės, gėlės vėitas, anėi tūn pasėkavuojė pu kūlēs, lūžtviem, griaumenās.

## Nūruodas
* Lietuvoje sutikti šamai (In: *Extreme divers*)

Kateguorėjė:Žovis
Adžana

**Ajana** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitės būta nū abuorėgenu gadīnes. Mietsalės ėkorts 1915 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 27.949°S 114.635°E. Gīvenvėitė īr 202 metrā aukštomė vėrš jūras līgiaus. 

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Kana (Australėjė)

**Canna** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1928 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 28.9°S 115.867°E.

## Akanuomėka
Žmuonis tonkiausē ožsėjem žemės ūkio, augėn kvėitios. 

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Žebėnkštie

thumb|200px|Žebėnkštie

**Žebėnkštie, žebėnkštės, žebėnkštė** (, , ) īr žvieralis, katros prėgol kiaunėniu gīvoliū šeimā. Jied daugomuo mažos graužėkos.  

## Ėšruoda
Žebėnkštie īr patsā smolkiausis jiedros žvieralis, katros gīven Lietovuo. Anuo sonkoms īr 70–120 g. Ėšruod panašē kāp šermounielis, bat skėras trompesnė oudega. Vasara žebėnkšties vėršotėnė kūna posė īr roda, vuo apatėnė īr balta. Žėima ciels kūns īr balts. 

## Gīvenama vėita
Žebėnkštie gīven medies ėr anū pakraštiūs, kēsās apaugosiūs pėivūs, dėrvuonūs, suodnūs, parkūs, rodenė čieso tonkiau laksta aplėnk truobesios, kor renkas graužėkā.   

## Jiedėms
Ana jied smolkios graužėkos, zōkios, tēpuogi paukštios ėr anū kiaušios, vėsuokios varmos.

## Šaltėnē
* Algirdas Navasaitis. „Miško žvėrys“, 2007 m.

Kateguorėjė:Žvierē
Šėkšniesparnis

thumb|250px|Šėkšniesparnis (''Barbastella barbastellus'')

**Šėkšniesparnis, šėkšnuosparnis** () īr skraidontiu žvieraliu gėmėnie. 

Anėi tor sparnos so pluona skūras plieve, katra jong prėikėnės kuojas so šėknėnėm. Tor pėrštos so aštrēs nagās. Anū žoumenīsie īr lėgė 38 dontū. Ėltės stombės.  

Šėkšniesparnē skraidėnie naktėis čieso, vuo dėina ėlsės kībōns žemīn makaulė. Anū akis tonkiausē mizernas, tudie, ka anėi tomsuo gaudas vagol klausėma: anū ousis īr dėdlės ė gaud atgarsa, katros pasėdėrb nū anū patiū leidama oltragarsa. Skrėsdomė šėkšniesparnē par borna aba šniuobė laid 30 000-70 000 hercu tonkoma oltragarsa.  

Daugoms šėšniesparniu jied vėsuokios skraidontios vabzdios, varmos. Mažoms anū jied vaisios, žovi, ė kelets rūšiū - krauji.

Anėi gīven vėsom svietė, skīros patės šaltiausės vėitas. Lietovuo īr aple 15 rūšiū. 

## Nūruodas
* Šikšnosparnių apsaugos Lietuvoje draugija
* Kūdie šėkšniesparnē kīb žemīn makaulė?

Kateguorėjė:Žvierē
Romšėškės

**Romšėškės** īr miestalis Kaišēduoriu rajuona vakarūs, prī Kauna mariu, Kauno mariu regėjuonėniam parkė. Seniūnėjės cėntros.

Romšėškės īr garsės sava Lietovuos liaudėis gīvenėma moziejom, katros dėrb nū 1974 m. Da īr medėnė Romšėškiu Šv. arkangela Mīkuola bažninčė (pabūdavuota 1860 m., parkelta 1959 m. so varpėnė), puoeta Juono Aistė moziejos, Antana Baranauska gėmnazėjė, bėbliuotėka, paštos (LT-56040), kultūras cėntros.

## Gomta
Prī miestalė yra senmedė, vakarūs Kauna mariūsna ītek Pravėina, īr puoėlseevėitės prī mariu kronta, nebderboms žvīra karjiers.  

## Istuorėjė
Romšėškės mėnavuojamas nū 1382 metu, kūmet čiuonās bova svarbė tvėrtuovė. Nuo XVI o. žėnuoms dvars, vuo nū 1557 m. Romšėškės palėka miestalio. Nū XIX o. bova svarbė stuotės pri vėiškėlė terp Vėlnious ė Kauna. 

1958-1959 m., dėrbont Kauna HES-o, senasā miestalis bova ožpėlts Kauna mariu ondenio, vuo dabartėnis parsėkielė par 2 km nū bovosės vėitas.

## Nūruodas
* Miestelio svetainė
* Kada pirmąkart paminėtos Rumšiškės

Kateguorėjė:Kaišēduoriu rajuona gīvenvėitės
Kerstelis

thumb|250px|Kerstelis (''Sorex araneus'')

**Kerstelis** aba ***kėrstoks*** (, , ) īr menkos žvieralis, katros ėšruod panašē kāp pelie. Prėgol vabzdējiediu gīviu šeimā. 

Kerstelė snokis īr tēvs, akis nuognē menkas. Ons tor 26-32 dontis, prėikėnē dėduokė. Seilės īr tročā. Kost ė dėina, ė naktė. Jied vėsuokios varmos, slėikos. 

Kateguorėjė:Žvierē
Pacos

thumb|250px|Pacos

**Pacos, pacoks, žiorkė, kams** () īr graužėks, katros prėgol peliū šeimā. Lietovuo gīvenontīs pacā būn dvėjū rūšiū: joudė̄jė ė pėlkė̄jė.

Paca kūns 10–30 cm ėlgoma, ė da tuokė pat ėlgoma īr ana oudega, katra apaugos žvīnalēs. Pacā veisas nuognē skobrē – par metus palėik 3 vadas, katrūs būn pu 6–12 pacelius.

Pacos žmuogō prėdar dėdliausė ėškada. Anėi gīven truobesiūs, skladokūs, kūties, garažūs, sklepūs, kanalėzacėjuo, kor jied vėskon kū tėktās soėišk, tēpuogė grauž kālius, baldus, skūra, vėsuokius rakondus. Kost naktėis čieso.

Pacā parneš vėsuokė kvaraba. Nū sena anūs gojė so katėnās, spēdė sklastus, nūnā tročīn so tročās.

Kateguorėjė:Žvierē
Gvarėnos Gvarėnis

right|thumb|200px|Gvarėnos Gvarėnis

**Gvarėnos Gvarėnis** (gėmė̄s 1624 m. sausė 7 d. – mėrė̄s 1683 m. kuova 6 d.) bova XVII o. italu konėgs, arkėtekts, matematėks.

thumb|upright|''Compendio della sfera celeste'', 1675

## Darbā
Matematėkas knīngas goldė italū ė luotīnū kalbuom, pvz. *Euclides adauctus*. 1665 m. ėšlēda matematėkas-pėluosuopėjės traktata *Placita Philosophica*, katron pasiprīšėina Kuopernėka ė Galėlėjaus darbam aple vėsata ė pagrėndė geuocentrėnė pasaulievėiza.

Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Lietovuos vīru natiuonalėnė tėnklėnė rėnktinė

thumb
**Lietovuos vīru natiuonalėnė tinklėne rėnktinė** - tinklėnė kuomanda, katra tarptautiniesė varžībousė atstovaun Lietovuos valstībė. FIVB rėitingė ožjem 127 vėita.

Kateguorėjė:natiuonalėnes tinklėne rėnktinės
Kateguorėjė:Lietova
Lietovuos liaudėis gīvenėma moziejos

thumb|220x220px|Truoba nu Erlienu
thumb|220x220px|Sovalkėitiu stoba nu Uobelėnės
thumb|220x220px|Aukštaitiu suodas ulytielė
thumb|220x220px|Dzūku suodios
thumb|220x220px|Miestalis
**Lietovuos liaudėis gīvenėma moziejos** īr moziejos atvėruo vėituo, katos dėrb nū 1974 m. Romšėškiu miestali, prī Pravėinas opalė ėntakas, prī Kauna mariu kronta. Tas īr dėdliausis moziejos Lietovuo, ė vėins dėdliausiu vėsuo Euruopuo (pluotībė - 195 ha).

## Istuorėjė
Moziejos pradiets bodavuotė 1967 m. Pėiveliu suoda vėituo vuo nū 1974 m. atsėdarė. Lietovuos liaudėis gīvenėma moziejos skobrē derbėnas tarībėnie gadynie, vuo pu 1990 m. ana lankėms ė pėnengavėms somenkiejė. 

## Arkėtektūra
Moziejō stuov XVIII–XX o. lietoviu suodu ė miestaliu arkėtektūra, vairausė rakondā, teknėka. Čiuonās stuov tradėcėnės arkėtektūras nomā, svėrnā, Kūtės, rejės, daržėnės, malūnā, tvuoras, šolėnē, ūkė rakondī, padargī. 

Moziejos īr padalėnts i 5 dalės:
*Žemaitėjė
*Aukštaitėjė
*Suvalkėjė
*Dzūkėjė
*Miestalis

Tēpuogi īr tremtėniū jorta, kelets truobesiū nū Mažuosės Lietovuos.

## Literatūra
* Lietuvio sodyba (sud. Rasa Bertašiūtė). – Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2007. – 203 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-624-87-5

Kateguorėjė:Etnoluogėjė
Kormis

thumb|250px|Kormis Žemaitėjuo

**Kormis** (, , ) īr nedėdlis pužemė žvieralis, katros muokslėškā prėgol kormėniu (*Talpidae*) šeimā. 

## Ėšruoda

Gīvė kūns īr apvalos, 13-16 cm ėlgoma, 85-120 g sonkoma. Prėikėnės kuojės prėtenk rausėmō. Kaklos menks. Prī šniuobės tor ūsiokos. Akis menkas, vēk žabalas. Oudega īr trompa. Kālis mažne jouds. Dontū kormis tor 44.

## Gīvenėms

Kormē gīven vėdotėnėškā šlapiūs dėrvūs, katrūs ėšdėrb vairiausios orvos. Kāp ėšdėrb tuoki orva vėršō, tāp palėik kormērausės. Orva praplatiejėmė padėrb gūžta vākam ougėntė. 

Lietovuo kormē īr nuognē tonkūs. Gīven pamedies, paopiūs, pėivūs, laukūs, daržūs. Mažne vėsa sava gīvenėma pratūn pu žemė. Ons sojied daug vėsuokiu kenkieju, bat ė prėdėrb ėškadas (ėšgriaun daržuoves, kēsos).

left|thumb|260x260px|Kormērausē

Kateguorėjė:Žvierē
Graikėjės drachma

thumb|250px|Drachma (1912 m.)

**Graikėjės drachma** () - ton liōb būt nū 1832 lėgė 2002 m. uofėcēlė Graikėjės valiota. ISO 4217 kuods bova GRD. Grakėjā ėbrėdos i akanuomėne krėze 2015 m. imta mėslīt, ka ton drachmas rēk grāžint.

Kateguorėjė:Valiota
2015 m. pruotestā Armenėjuo

**2015m. pruotestā Armenėjuo** prasidiejė, nes Armienėjės valdė bėrželė mienesie pakielė kainas ož alektra.
Pruotestā notėka keliūs mėistūs vēno meto.

## Socēlėnē tėnklā
Pruotestūs Armienėjuo dėdlē glabnė īr duocēlėnē tėnklā. Pvz. Twitter ton pruotrestā tor ton puopolērės paskīras: #ElectricYerevan, Revolution of socket, ElectroMaidan, EnergoMaidan.

Kateguorėjė:Notėkėmā
Pelie

thumb|250px|Pelie

**Pelie**, sīkēs da vadėnama ***[[žiorkė]]*** (, , ) īr smolkos graužėks, katros prėgol pelėniu gīviu (*Muridae*) šeimā. 

Pelies kūns īr 7-8 cm ėlgoma, 14-32 g sonkoma. Kālioks īr pėlks, švelnos. Snokis īr smālos. Ousis īr ožlėnktas prėikėn ė sėik akis. Pelies oudega īr mažne vėinuoda ėlgoma kāp ėr anas kūns. 

Žėimuos čieso gyven truobesiūs, vuo vasara būn laukūs, lėgė 1-2 km nū suodu. Nomūs jied vėsuoki jiedi (douna, sūri, kruopas, sieklas), vuo gomtuo jied grūdos, augalū sieklas. Pelės prėdrėb vėsuokės ėškadas - apkromt baldos, kningas, drabožios. Anas īr gaudamas slastās, tročėjėmas tročās. 

Kateguorėjė:Žvierē
Udra

thumb|250x250px|Udra

**Ūdra**, aba **udra** (, , ) īr žvieralis, katros prėgol kiauniu šeimā. Prėgol i Lietovuos rauduonajė kninga. 

Ana kost cielos metos, gīven pu vėina. Smarkiausė īr ka būn tomso. Udram patėnk sriaunė mediu opalē, žuoliem apžielė ežerā so parparšuom. Tor sava noma ė da keleta orvū kėrnīs, pakrontiu šabakštīnūs. 

Udras poikē nard ė plaukiuo. Pu ondenio gal noplauktė lėgė 400 m neėkvėipos uora, sīkēs padėrb lėgė 11-14 km/val. mėtroma.

## Ėšruoda

Udras kūna ėlgoms nū 50 cm lėgė 1 m, aukštoms – 30 cm. Sonkoms īr 6-10 kg. Oudeguo kaupias taukā. 

## Jiedėms
left|thumb|230x230px|Udra prī ondenė
Udras tonkiausē jied žovis, anuom nuognē patėnk viežē ėr ongorē. Tēpuogi mediuon ondens paukštios, varmos, varlės.

## Nūruodas
* https://web.archive.org/web/20061111215229/http://discovery.ot.lt/cfair99/florfaun/gyvunai/reti/l_udra.htm
* http://www.naturephoto-cz.com/otter:lutra-lutra-photo-877.html
* http://www.iucnredlist.org/search/details.php/12419/all

Kateguorėjė:Žvierē
Franklands

**Frankland** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Miests īr žėnuomam vīna dėrbėma regėjuonė.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1947 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 34.36°S 117.08°E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Ficroj Krosings

**Fitzroy Crossing** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Pašta kuods īr 6765.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta XX o. pradiuo. 

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 18°11′40″S 125°34′00″E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Erikins

**Erikin** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1921 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.933°S 117.883°E. Miestalės īr netuolėi nū Salt River opės.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Eradu

**Eradu** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1920 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 28°41′S 115°02′E. Miestalės īr ož 34 km i rītū šmuota nū Geraldtona miestalė.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Kambalins

**Kambalins** (*Camballin*) ī gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1952 m. sėikant apdėrbt laukus, katrūs liōb augīnt rīžus.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 17.991°S 124.193°E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Elekers

**Elleker** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta XIX o. paskotėnēm dešīmtmetie. Miestalė soplanava *Western Australian Land Company* kuompanėjė. 

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 35°01′00″S 117°43′00″E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Ejandings

**Ejanding** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Miestalė pašta kuods īr 6461.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1930 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.105°S 117.11°E. Miestalės īr ož 20 km i šiaurės-šiaurės rītū šmuota nū Dowerina miestalė. 

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Forests

**Forrest** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. 2006 m. sorašėma rezoltatās ton miestalie gīvena 18 žmuoniū. Miestalė gelžkelis īr ont ėlgiausės tėisiuos lėnėjės svietė. Ton lėnėjė ēn 428 km tėise lėnėjė.

Miests bova ožvadīnts sera Johna Forresta garbē. Ons bova pėrmuosės vakarū Australėjės premjers.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Kukernops

**Cookernup** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta aple 1860 - 1869 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 32.99°S 115.893°E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Karnarvuons

**Carnarvon** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Ton miestalės īr pakrontie. 

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1883 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 24°52′02″S 113°39′40″E.

## Akanuomėka
Glabnuosės akanuomėkas srėtis īr kalnakasība, žvejuonėms ė torėzmos.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Karabins

**Karabins** ī gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1912 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31°23′00″S 118°41′00″E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Catabis

Catabi () - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitė īr ož 170 km i šiaurė nū Perth.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Carnamah

**Carnamah** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1913 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 29.689°S 115.887°E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Karbanap Riverės

**Carbunup River** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1926 m., vuo 1958 m. gava sava ožvadėnėma Carbunup River. Lėgė ton gadīnes ana vadėnuos Carbunup.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33.55°S 115.18°E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Otės

thumb|210x210px|Sliepsniu otės (''Pthirus pubis'')

**Otės** da **braškė, baboužė** (, , ) īr varmu gėmėnie, katra jied žmuoniū ė gīvoliū krauja, skūra, ė sklēd infekcėnės lėgas. 

Otis īr mizernas, pluokštės, ba sparnu. Kūna spalva kėitas, nes otės īr paršvėitiama ė tūdie regiet tas, kū ana īr sojiedos. Makaulė īr siauresnė kāp krūtėnė ė nū anuos īr atskėrta kaklo. Bornuo tor dorėma rakondos. Kuojės trompas, tvėrtas, čiompiamuosės. Skėlviuoks īr platesnis kāp krūtėnė. Kūns apaugis šeralēs ė plaukalēs.

Pas žmuogo otis apsėgīven makaulės plaukūs, pasliepsniūs.

## Nūoruodas
* Kāp nuovītė otis?, tekstos so abruozdielēs.

Kateguorėjė:Vabzdē
Blosa

thumb|200px|Katėnblosė (''Ctenocephalides felis'')

**Blosa** ( (sin. *Aphaniptera*), , ) īr varmū gėmėnie, katruo prėgol basparnē, par šuonos papluokštė, spierē šuokoujontīs vabzdē.

Blosu kūns īr apaugis šeralēs ė spīgliokās. Anū kėrmē īr bakuojē, gīven paukštiu gūžtūs, londūs, nomūs ė jied vėsuokės kūna šiokšlės. Kāp ožaug, blosas pasėvert ė kraujasiorbios ė plemp paukštiu, žvieriū, žmuoniū krauji. Parneš vėsuokė kvaraba.

## Nūruodas
* Blusos, lietuviška svetainė apie blusas ir jų vystymąsi
* Blusos, blusų visimo ciklas
* Blusos (Siphonaptera), išsami svetainė apie blusas rusų ir anglų k.
* Blusų pasaulis (angl. Fleas of the World)

Kateguorėjė:Vabzdē
Kėrmėns

[thumb|250px|Kėrmėns ([slėiks)]]

**Kėrmėns, kėrmėls, kėrmis** īr tuokis padars, katra cielos kūns īr mėnkštos ėr ėlgos.

Kėrmėnā tonkiausē gīven ondenī aba dėrvuo, no īr ė tuokiū, katras apsėgīven kėtūs gīviūs. Tuokė kėrmėnā vadėnamė parazėtās.

Kėrmėnās da vadėnamė vabzdē sava jaunībės bovī. No biuoluogėškā anėi īr vėsā skėrtingė gīvē ė vadėnamė vėkšrās.

## Kėrmėnū skīrē

### Apvalė̄jė kėrmėnā

Apvaliūju kėrmėnū kūns ėšruod kāp siūls aba verpstuoks. Anėi tor šėknaskīlė. Tonkiausē būn parazėtā.

### Papluokštė̄jė kėrmėnā

Papluokštiūju kėrmėnū kūna skvarma īr papluokštė, nie kūna ertmies, šėknaskīlės. Tonkiausē būn parazėtā. 

### Žėidoutė̄jė kėrmėnā

Žėidoutūju kėrmėnū kūns īr padėrbts ėš dalaliu, tor kraujė, jiedėma sėstėma. 

Kateguorėjė:Kėrmėnā
Varms

**Varms** īr bikuoks kondons vabzdis; anon gal būtė pavadėnts:
* kōsis
* bėmbals
* varms dėdlīsis (ėlgakuojis kōsis)
* dvėlinkė

Sīkio gal būt pavadėntė ė vėsė bestoumenē gīvē.
Carcoola

**Carcoola** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitie pradėnė muokīkla atėdarīta 1971 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės īr i šiaurės šmuota nū Pinjarras.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Bimbals

thumb|250px|Bimbals

**Bimbalā** (, , ) ī dvėsparniu (*Diptera*) vabzdiū būriō prėgolōns varmā. 

Anėi tor dėdlės akis, katras poikē blėzg. Patėnū akis koktuo soėlėit, a pataliu ī parskėrtas. Skėvalis ī platos ė papluots, pėlkā roduos spalvuos. Patėnā jied kvietku nektara, vuo patalės solp gīvoliu krauji; tamē anas tor gėlėma rakondos sava bornuo.

Lervas gīven šlapiuo žemie, ondenī, drūnījontėm medi, poviesiūs. Anas jied šliožos, kėrmėlos. Soaugosė bimbalā būn šlapiūs, kēsās apžielosiūs vėitūs, a karštuom dėinuom skraidiuo ė poldėnie karvės, arklios.

Bimbalū īkondėms ī skausmings, tūdie karvės anū baidas, doud mažiau pėina. Kāp katras rūšis parneš kvarabū.

Lietovuo gīven par 30 bimbalū rūšiū. Prī bėmbalū prėgol aklis, panašos varms īr dvėlinkė.

Kateguorėjė:Vabzdē
Šūdmosė

thumb|200px|Šūdmosė

**Šūdmosė** () ī mosės, katra prėgol dvėsparniu (*Diptera*) vabzdiū šeimā.

Ana ī dėdluoka, kėitā sodieta, tonkiausē blėzg kāp metals. Gīven cielom svietė. 

Gausėnas nuognē spierē, ont sīkė paded 50–400 kiaušiu. Par metos vėina mosis dėd kiaušios 4–5 sīkios. Larvas gīven šūdūs, lavuonūs, mēsuo, miešlė, šiokšlies. Paskum noskend tuolīn, ožsėkas pu žemė, paržiėimuo, ė pavėrst mosėm. 

Šūdmosė parneš kvarabū, prėdad sava larvu i žaizdas, jiedi.

Kateguorėjė:Vabzdē
Mosols

thumb|250px|Mosols

**Mosols** () ī tuokis vabzdis, katros prėgol dvėsparniu būriō. 

Kāp ė kōsiu, tāp ė mosolū patalės solp gīvoliū krauji, a patėnā jied nektara. Mosolā būn nuognē mizernė, trompuom kuojėm ėr ontenom. Sīkēs gal parneštė kvarabū.

## Gīvenims
Larvas gīven ondenī, prī kūliu, kėrnies, prī ondens augalū. Jied mauros, bakterėjės. 2-6 dėinas pabovė lieliokė ėšsėrėt ė so uora borbolo pakīl vėršō. Skraidiuo dėinas čieso, kāp nie dėdlė viejė.

Kateguorėjė:Vabzdē
Bandī

**Baandee**  - miests vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Senuobie čėštā ton vėituo liob gīvent abuorėgrnā. Euruopėitiū kuolonėstā miestalė ėkūrė 1914 m. balondė mienesie. 1932 m. bova pranešta, ka miestalie atsėras do grūdū sandielevėma elevatuorē, vēns ėš ton elevatuoriū bova ožbėngts tās patēs metās.

## Geuograpėjė
Miestalės īr ėsėkūrės Vakarū Australėjės grūdū augėnėma regėjuonė, katron da vadėnams grūdū dėržo.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Gutha

**Gutha** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Miestalės īr 253 m aukštomė vėrš jūras līgiaus.

## Istuorėjė
Ton vėituo 1913 m. pasiūlėta ėkorts traukėniū stuotė. Siūlėts ožvadėnėms palē netuolėi asontes abuorėgenu uolos ožvadėnėma Muthingutha. Pū ton ožvadėnėms sotrūmpīnts lėgė Gutha. Gutha ėkorta 1914 m. 

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Capel

**Capel** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Planā ėkortė gīvenvėitė atsėrada 1844 m. Ton īr vēna ėš seniausiu gīvenvėitiu vakarū Australėjuo. Istuorėškā ton īn sens žemės ūke regėjuons.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 32.557°S 115.57°E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Toodyay

**Toodyay** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1860 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31°33′S 116°27′E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Spragis

thumb|250px|Spragis

**Spragis** () īr vombuolė, katra prėgol lapgriaužiū vombuoliū (*Chrysomelidae*) šeimā.

Tas īr mizernas (1–5 mm), apvalės vombuolės, katrū cielom svietė īr vėršom 5000 rūšiū (Lietovuo ~80).

Spragē būn joudas aba tomsē mielini, blėzgontīs, tonkē so geltuonās drīžēs ont sparnū. Šėknėnės kuojės leid smark šuoktaliet vombuolē, tudie ana gal "spragietė". Lervas gīven pu žemė, augalūs, vuo vombuolės ont augalū lapū. Daugoms spragiu īr suodnu, daržū, laukū kenkiejē.

Kateguorėjė:Vabzdē
Berža vombuolė

thumb|250px|Berža vombuolė

**Berža vombuolė**, aba ***vombuolė, medė vombuolė, kleva vombuolė, roduojė vombuolė, ouslėnda*** () īr vombuolė, katra muokslėškā prėgol *Melolonthidae* šeimā. 

Anas kūns ī 20-31 mm ėlgoma, joudos, so pėlkās plaukelēs. Ontsparnē rodė. 

Berža vombuoliu lervas (***trondės, trīnės***) īr dėdlės, baltas ė gīven pu žemė (sīkēs daugiau kāp 1 m gėlomė). Tenās smarkē jied vėsuokiu augalu šaknis. Tāp pargīven 3-4 metos, paskum 1-1,5 mienesė da laikas kāp lieliokė.  

Ėšsėrėdenosės vombuolės skraidiuotė praded gegožė vakarās. Tumet lėgė vasaras vėdorė kuožna vakara skraidiuo prī mediu ė kēsu (klevū, ōžoulū, karklū, beržū ė kt.). Kāp uors atšal, anas kavuojas terp mediu lapu, ont žemės. Tas īr pėkts kenkies, katros jied vaismedius ėr ougakēsios. 

## Abruozdielē

File:Feldmaikäfer (Melolontha melolontha) w 2.jpg|pagoldīts ont nogaras
File:Maybug.jpg|Taikas skrėstė
File:Maikaefer.JPG|
File:Meikeverlarven (Melolontha melolontha).jpg|Lervas


Kateguorėjė:Vabzdē
Šūdvombuolis

thumb|250px|Šūdvombuolis

**Šūdvombuolis** aba ***vombuolė šūdrausie, šūdbimbalė*** () īr vombuolė, katra muokslėškā prėgol *Geotrupidae* varmū šeimā. 

Ana kūns ī 16–27 mm ėlgoma, jouds, blėzgons, sīkēs tor mielina žvėlgesi. Kėits ī, makaulė ėšruod kāp kastovs. Ontenas trompas, galūp sostuoriejosės. Staibē padengtė dīglēs.

Šūdvombuolis jied žuoljiediu žvieriū šūda, tudie tonkē gīven ganīklūs. Ons iš miešla padėrb kamūli katron īded kiauši. Ėš ana ėšsėrėden lerva ė jied ton kamūli. 

Kateguorėjė:Vabzdē
Švėtvombuolė

thumb|250px|Švėtvombuolė (patėns)

**Švėtvombuolė, švėtravombuolė** (, , *Lightning bugs*, ) īr vombuolis (*Coleoptera*), katrū polks padėrb šeima. 

Lietovuo gīvenontiu švėtvombuoliu patalės īr ba sparnū ėr ontsparniu, ėšruod kāp lervas, vuo patėnā īr so sparnās. Skėlvė galėnie posie īr nakti švėitontis fosfuora uorgans, katros padėrbts ėš fotogenėniu lāsteliu.

Švėtvombuolė patėnu kūns īr rodā pėlks, apatė īr geltuona. Ontsparnē taškoutė ė smolkē raukšlietė ī. Patėnu akis stombesnės ėr īr artiau vėina kėtuos nekāp pas patalės.

thumb|left|240px|Švėtvombuolė švėit

Lervas ī pluokštės, anū vėršos tomsos īr. 

Gīven lapoutiu mediu pakroštiūs, terp kēsu ė žuoliū, šlapiūs vėitūs.

Kateguorėjė:Vabzdē
Potpalakė

thumb|250px|Potpalakė

**Potpalakė**, da ***buorožė, Dieva karvītė*** (, , , , *Coccinelles*, *Bêtes à bon Dieu*, *Vaches à Dieu*) ī vombuolė (*Coleoptera*). 

Potpalakės īr maža aba vėdotėnė dėdloma, apvalės, platės, so ėšpūsta nogara ė pluokštė apačė. Kramė lėgė akiū tonkiausē īr īgoubta. Ontsparnē tonkiausē īr rauduonė (aba geltuonė) so joudās puškelēs. 

Potpalakės gīven onr vairiū augalū. Ė patės potpalakės ėr anū lervas gelbst daržūs nes jied sausius ė kėtuokius lapus griaužontius varmus.

Vėsom svietė gīven aple 4000 potpalakiu rūšiū, vuo Lietovuo īr vėršom 50.

Kateguorėjė:Vabzdē
Sausīs

[thumb|250px|Sausīs, aptekis [popas]]

**Sausīs** da **amals, amars, lėpčios, sausis** (, , ) īr nuognē mizernė vabzdē, prėgolōs līgēsparniu (*Sternorrhyncha*) būriō.

Anėi īr 0,5–5&nbsp;mm dėdloma gležnė varmā. Gīven dėdlēs polkās ont augalū lapū ė jaunū stėibū. Īr paėlgė, mėnkštė, pluonās sparnās, īr so ėlgom antenom, tor solptokos.

Amals padėrb medaus rasa, katra renk skrozdis.

Daugoms sausiū īr kenkiejē, katrėi gaišėn augalos. Anās aptekis augals pavėrst limpontio, tudie rokounama ī kū lėpčios, sausīs, amals īr ana ožpoulis. Sausi gerā teriuo potpalakės.

Kateguorėjė:Vabzdē