open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Atuoma kondouls

[thumb|Atuoma kondoula skema, katruo rauduonā pažīmietė [protuonā, vuo mielėnā - neutruonā.]]
**Atuoma kondouls** īr tonkos regijuons atuoma cėntrė, sodarīts ėš pruotuonu ė neutruonu. Kondouls palīgėnont so vėsa atuoma dėdomo dėdlē mažos īr. Muožnē ciela atuoma masė sokoncentrouta kondoulė, orbėtuos skrėinontīs alektruonā sodara tėktās labā nadėdle masės dali.

Fizėkas atšaka, katra tėr atuoma kondoulus, anū stroktūra, vēkėma, jiegas, vadėnama kondoulėnė fizėka.

Kateguorėjė:Kondoulėnė fizėka
Materēlėzmos

**Materēlėzmos** īr fėluosuopėjė, palē katron vėinėntelės tėkrā egzėstounontės dalīks īr materėjė ė ka nie juokiū dievū o ontgomtėniu jiegū.

Kateguorėjė:Metafizėka
Kateguorėjė:Vieras fėluosuopėjė
Džiuova

**Džiuova**  īr labiausē paplėtuos infekcėnė lėga, pažeidontė ivairios uorganos, katra īr ožsėkrietė daugiau kāp 2 mlrd. žmuoniu. Lėga sokel bakterėjė mikuobakterėjė, tonkiausē Mycobacterium tuberculosis.

Kateguorėjė:Lėgas
Uorganėzmos

**Uorganėzmos** biuoluogėjuo reišk gīva indėvėda (kāp tās gīvūns, augals, kremblē o mėkrauorganėzmos). Bėnt katruo nuors skvarmuo, vėsė uorganėzmā gal rēgoutė i dėrgėkli, daugėntėis. Anie gal būt vėinalāstē o būtė daugēlāstē.

Kateguorėjė:Gīvībė
Ausės

thumb|150px
**Ausės** () īr klausėma ė līgsvaras kūna narīs, katros sosėded ėš trėjū daliū: ėšuorėnės, vėdorėnės ė vėdėnės ausėis.

Kateguorėjė:Jotėma uorganā
Nuosės

miniatiūra|200px

**Nuosės** (sīkēs da šauka *šnuobė, šnieblė*) ī žmuogaus (tepuogė gīvuoliū, žvieriū) kūna narīs, oudėma ėe alsavėma uorgans. Skėrama ėšuorėnė nuosės (*nasus externus*) ė nuosėis pluotmie (*cavitas nasi*). Nuosės sosided ėš dvījū šnervu, par katras iēnons uors sošīl, ėščīstėjams nug dolkiu ī.

Kateguorėjė:Jotėma uorganā
Muolekolė

**Muolekolė** vuo **molekolė** (luotīnėškā *molecula* – mažībėnė žuodė *moles* (masė) skvarma) - mažiausė medegas dalielė, torontė esmėnės tuos medegas kemėnės savībės.

Sosėded ėš kemėnio rīšio sosėjongosiu atuomu. 

Kateguorėjė:Kemėjė
Kateguorėjė:Muolekolėnė fizėka
Kateguorėjė:Materėjė
Staibis

thumb|230px|Žmuogaus staibis

**Staibis** (kėtap ***stābis, kėnklie, blauzda, stėbīna, stėbīns***) ī kuojės dalės, katra ēn nug kelė lėgo kolnėis. Ėšvėdėnė staibė posė (īpatingā kelė ilėnkėms) šaukiama kėnklēs. Staibė kauls kėits, stuors, tėisos, moskolā tvėrti, taukū mažā.

Kateguorėjė:Kūna narē
Nedielės dėina

**Nedielės dėina** aba **sekma dėina** īr dėina nedielie terp sobatas ė panedielė.

Kateguorėjė:Nedielė
Vėdoržemė jūra

thumb|230px|Vėdoržeme jūra

**Vėdoržeme jūra** – vėdėnė, terpžemīnėnė Atlonta ondėnīna jūra tarp Euruopas, Afrėkas ė Azėjės. So Atlonto jongės 14 km pluote Gėbraltara sāsiaurio, a Soeca kanalo – so Rauduonaja jūra. Vėdoržeme jūras baseinou prėgol Marmora, Jouduojė ė Azuova jūras. 

Kateguorėjė:Jūras
Gwyneth Paltrow

thumb|Gwyneth Paltrow

**Gwyneth Kate Paltrow** (1972 m. siejės 27 d. - ) - JAV aktuorė ė dainėninkė. Ėšgarsiejė vaidėndama fėlmūs *Dėina puo rītuojė*, *Poseidons*, *Uoperas fantuoms*. 

## Fėlmuografėjė

* *Iron Man* (2008) - Pepper Potts
* *Proof* (2005) - Catherine

Kateguorėjė:JAV aktuorē
Sereda

**Sereda** īr dėina nedielie terp oterninka ė ketverga. Ta ī darba nedielės vėdorėne dėina. 

Kateguorėjė:Nedielė
Gluobalėnis atšėlėms

**Gluobalėnis atšėlėms** īr par paskotėnios dešėmtmetios fėksoujams Žemės atmuosperas pri pavėršiaus ė ondėnīnu vėdotėnės temperatūras dėdiejėms. Par XX omžiu vėdotėnė svieta temperatūra pakėla 0,74 ± 0,18 °C.

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Kateguorėjė:Geuograpėjė
Džoljana Mūr

[thumb|200px|right|Moore at the premiere of ''[Savage Grace*, April 2008]]

*'Julianne Moore''' (1960 m. siejės 3 d. - ) - JAV aktuorė.

Kateguorėjė:JAV aktuorē
Bliozos

**Bliozos** () īr mozėkas žonros. Anuo ėštakas - JAV. Žonra skvarmavėmousė dėdlės itakas toriejė formavimuisi joudūju vergū pėitėnies valstėjuos, ipatėngā pri Misisipės deltas, tonkiausē liūdnas darba dainės ė vieras torėnė gėismėss. Vėins džēza muodeliu, tudie anuo muotīvu gal sotiktė džēza, tēpuogė rėtmenblioza, rokenruola žonrūs.

Lietovuo ė Žemaitėjuo bliozos, ipatėngā bebops ė rėtmenbliozos, īr populēros žonros. Kuožnās metās organėzounams festėvalis „Blioza naktīs“.

## Žīmė blioza mozėkontā
* Ray Charles
* Jimi Hendrix
* Eric Clapton
* Robert Johnson
* Muddy Waters
* John Lee Hooker
* B. B. King
* Buddy Guy
* Stevie Ray Vaughan

Kateguorėjė:Mozėkas žonrā
Klasėkėnė mozėka

thumb|250px|Klasėkėnė mozėkas kuompuozėtuorē

**Klasėkėnė mozėka** īr mozėkas žōnros, kėlės ėš Vakarū sekolerėnės ė lėtorgėnės mozėkas aple XI o. ė tebasontės puopolēros šiuom dėinuom.

Kateguorėjė:Mozėkas žonrā
Alektruonėnė mozėka

[thumb|[Telharmonium, Thaddeus Cahill 1897]]

[thumb|[Trautonium, 1928]]

**Alektruonėnė mozėka** īr mozėkas žanrs.

Kateguorėjė:Mozėkas žonrā
Liaudėška mozėka

thumb|250px|Žemaitiu liaudėškas mozėkas kuolektīvs
**Folkluors** aba **liaudės mozėka** īr par omžius susikluostiusi mena fuorma, katra tauta lidiejė nug pat žmuogaus gėmėma ė par vėsus svarbiausios darbus, švėntes i tradicėnes apēgas, tuokės kap bodīnes, veseles ė panašē.
Džēzos

[thumb|[Loisos Armstrongs, vėins žėnuomiausiu ėr itakėngiausiu džēza mozėkontu.]]
**Džēzos** () īr mozėkas žonros, pruofesionalė improvizacėnės mozėkas rūšės, sosėskvarmavosė XIX o. pabėnguo – XX o. pradiuo kāp JAV afroamerėkėitiu ėr Euruopas mozėkėniu tradicėju jongtėis rezoltats.

Kateguorėjė:Mozėkas žonrā
Regės

[thumb|[Bob Marley|Bobs Merlis, žėnuomiausis regė dainuorios.]]
**Regės** vuo **regis** () īr mozėkas žonros, atsėradės Jamaikuo.

Kateguorėjė:Mozėkas žonrā
Ruoks

**Ruoks** () īr XX o. ontruo posie atsėradės mozėkas žonros. 

Pri geriausē žėnuomu ruoka gropiu priskėramė *[[Beatles]]*, *[[The Rolling Stones]]*, *[[Queen]]*, *[[Pink Floyd]]*, Lietovuo - *[[Antis]]*, *[[Fojė]]*, *[[Bix]]*, Žemaitėjuo - *[[Naktinė pufaika]]*.

Atgėmėma čieso (1987-1989 m.) cieluo Lietovuo vīka ruoka maršā. Žemaitėjuo daba palėka organėzoujamas *Ruoka naktīs* (Plateliūs, nu 2003 m.). Tēpuogė lėkosiuo Lietovuo organėzoujamė *MountainRock* (Kaunė, nu 2003 m.), krėkštiuonėška ruoka festėvalis *Atbodėms* (Vėlniuo, nuo 2004 m.), *Baltėjės garsos* (šalėp Kernavės, no 2006 m.)

Kateguorėjė:Mozėkas žonrā
Naujuojė Omžiaus mozėka

**Naujuoje Omžiaus mozėka** () īr mozėkas žonros, skatėnantis relaksacėje ė puozitīves emuocėjės. Šnuots ton stėliaus gropiu sosėje so Naujuojė Omžiaus vieruom. Naujuojė Omžiaus mozėka nauduonama juogas, masaža, meditacėjės čiesu, sėikiant atsėpalaidoutė, sokurtė faine atmuospėra. 

Bodėnga hėpnuotėška meluodėjė, švelnūs tuonā, ivairiū mozėkas ėnstromentu garsā, kartās fuolklorėnės, bažnītinės mozėkas muotīvā, gamtuos garsā, švelnus vuokals. Gausu elektruonėnės mozėkas fuormu, sosintetintu garsū. Vuokals dažnā remias indienu, budėstu maldū tekstās, keltu epās.

Naujuojė Omžiaus mozėka daugiau apibriežiama palē sokeliančius jausmus nego palē ėnstromentus. Ana artėma Ambient, alektruonėnē, World, Chill out, kuosminē mozėkā ė so ana smarkē parsėpina. 

## Žīmūs atlėkiejē, prėskėriami New Age
* David Arkenstone
* Clannad
* Deep Forest
* Enya
* Era
* Enigma
* Era
* Gregorian
* Jean Ven Robert Hal
* Hevia
* Kitaro
* Bradley Joseph
* Rick Wakeman
* Steve Roach
* Yanni
* Vangelis
 

Kateguorėjė:Mozėkas žonrā
Bakterėjės

**Bakterėjės** () – pruokariuotā, bakterėju (Bacteria) duomena uorganėzmu karalīstė.

Bakterėjės tėr mėkruobiuoluogėjės srėtis – bakteriuoluogėjė.

Kateguorėjė:Gīvībė
E Nomine

**E Nomine** (prīšėngs variants luotīnu k. frazē *In nomine* katra reišk „vardan kažėnkuo“) īr Vuokītėjės mozėkėnis pruojekts, sokorts 1999 m. pruodioseriu Christian Weller ė Friedrich Graner. E Nomine mozėka vadėnama muonomentėne šuokiu mozėka ė ana tor alektruonenės, techno mozėkas muotīvu, katrūs papėld grėgalėškė gieduojėmā. 

Gropės korėniams būdėnga krėkštiuonėška, satanestėka, uokoltėstėnė tematėka.

## Dėskuograpėjė
* *Das Testament* (1999 m.)
* *Finsternis* (2002 m.)
* *Die Prophezeiung* (2003 m.)
* *Das Beste aus... Gottes Beitrag und Teufels Werk* (2004 m.)

Kateguorėjė: Mozėkontā
Dešim Dieva isakīmu

**Dešim Dieva isakīmu** aba **Dekaluogs** īr taisīkliu rėnkinīs katra palē Bėblėjē Dievs padėktava Muozē ont Sėnaujaus kalna.

## Isakīmā
# Netoriesi kėtu dievū, tėktās muoni.
# Nedėrbsi sau druožėnė ni juokė abruozdielė, katros īr panašos i tā, kas īr aukštā dongou ė kas īr čė, žemie, ė kas īr ondenisė pa žeme. Aniems nesėlenksi ė anū negarbėnsi, kadongi aš VĖIŠPATS, tava Dievs, eso pavīdus Dievs, skėriantis bausme ož tievu kalte vākams – trečējā ė ketvėrtajā kartā tū, katrei muoni atmet, ale ruodantis ėštikėma meile lėgė tūkstontuosės kartos aniems, katrei muoni mīli ė laikuos muona isakīmu.
# Nenauduosi pėktom VĖIŠPATĖIS, sava Dieva, varda, kadongi VĖIŠPATS nepalėks nenubausta ta, katros nauduo pėktom ano varda.
# Atmėnk, kū švēstom šaba dėina. Šešēs dėinas triūsi ė dėrbsi vėsus sava darbus, ale septintuojė dėina īr VĖIŠPATĖIS, tava Dieva, šabs: nedėrbsi ni juokė darba – ni tu, ni tava sūnus aba dokra, ni tava vergs a vergė, ni tava galvėjē, ni ateivis, katros gīven tava suoduo. Nes par šešias dėinas VĖIŠPATS padarė dongu ė žeme, jūra ė vėsa, kas īr anuos, ale septėntaja dėina ons ėlsiejuos. Tudie VĖIŠPATS septintaja dėina palaimėna ė ana pašventėna.
# Gerbk sava tieva ė muotėna, kū ėlgā gīventumie kraštė, katra VĖIŠPATS, tava Dievs, tau skėr.
# Nežodīsi.
# Nesvetėmausi.
# Nevuogsi.
# Neliudīsi melagėngā prīš sava artėma.
# Netruokši sava artėma namū: netruokši sava artėma žmuonuos a verga ė vergės, a jautė, ar asėla, ar bikuo, kas prėklausa tava artėmō.

Kateguorėjė:Viera
Renée O'Connor

**Renee O'Connor** (g. 1971 m. Vasarė 15 d. JAV) īr aktuorė ė daininkė, kėlėma ėš Teksasos. 

## Dėskuograpėjė
* 1994: *Hercules: The Legendary Journeys*
* 1995-2001: *Xena: Warrior Princess*
* 1993: *The Flood: Who Will Save Our Children?*
* 2005: *Alien Apocalypse*
* 2007: *Diamonds and Guns*
* 2007: *Ghost Town - The Movie*
 
## Nūruodas
*IMDB
Negriešnoms

**Negriešnoms** aba **skaistoms** īr gīvenėms ba lītėniu santīkiu. Paprastā ons prarandams puo lītėnė sobrendėma. Bat daugoms vieru negriešnoma laik dėdlė vertībė ė bikuokius lītėnius santīkius prīš sosėvėnčiavuojėma laik dėdlio grieko. 

Negriešnoms paruoda, ka prietėlios a prietėlė īr tīra, tor čīsta dūšė, īr atsakėngs, dvasėngs.

Kateguorėjė:Etėka
Septīnė smėrtėnė griekā

thumb|200px|Septīnė smėrtėnė griekā. Jérôme Bosch abruozdielis

**Septīnė smėrtėnė griekā** īr katalėku bažnīčės paskelbts grieku sārašos. Anė giekā ved i dūšės pražūti.

* Guobšoms
* Poikībė
* Apsėrijims
* Pavīds
* Keršts
* Gašloms, palaistovavėms
* Tėngoms

Kateguorėjė:Katalėkībė
Septīnės dongėškas duorībės

**Septīnės dongėškas duorībės** īr katalėku bažnīčės sārašos duorībiu, katrū laikontis bus pasėikts ėšganīms ė Dongaus karalīstė. Anuos īr prīšėngībė septīniem griekam.

*Skaistoms, tīroms
*Sosėvaldīms, abstenencėjė
*Dėdlēdvasėškoms
*Darbštoms, atkakloms
*Kontrībė, taikoms
*Geranuorėškoms
*Nūlonkoms, kokloms druovoms

Kateguorėjė:Katalėkībė
Kražē

**Kražē** () īr miestalis Kelmės rajuonė, pri Dubīsas ėntoka Kražontės ėr plenta Kelmė-Šėlalė. Kražiu seniūnėjės centros. 784 gīventuojē. Miestalis paskelbts orbanėstkas pamėnklu: Šv. Panelės Marėjės Nekalta Prasėdiejėma bažnīčė, benedėktiniu vėinoulīns, bovis jiezojėtu vėinoulīns, kuoplīčė, Kražiu gėmnazėjė. Pri Kražiu stūksa Medžiuokalnė pėliakalnis, katruo ōžoulė palē legėnda gīven medžiuoklės dėivė Medėina. 

## Istuorėjė
Kražē mėnavuojamė nū 1253 m. kāp *Crase*. Nū 1410 m. žėnuoms Kražiu valstius, a nū 1416 m. ė bažnīčė. 1893 m. miestale bažnītiuo notėka Kražiū skerdīnes kūmet Rosėjės cara kariauna sosėduoruojė so bažnīčės oždarīmū taikēs būdās basėprīšinontēs prietėlēs. Cara karē ešžodė taikos žmuonis bovosios patiuo bažnītiuo ė i rinki anuos. 

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Sovalku sotartis

thumb|250px|Sovalku konperencėjės delegatā (kairiē posiē - Lenkėjės, dešėniē - Lietovuos)

**Sovalku sotartis** – 1920 m. spalė 7 d. Sovalkūsė pasėrašīta Lietovos ėr Lenkėjės sotartis.

1920 m. leipas 12 d. sotartėmi terp Lietovuos ėr Tarību Rosėjės bova noveizieta, ka rubežios terp Lietovuos ėr Lenkėjės nostatīms, īr anū abijū rēkals (IId.) Leipas 10 d., rēkalaujont Antantės atstuovams, Lenkėjės mėnėstros pirmėnīnks Grabskis pasėrašė protokuola īsėpareiguodams Antantē nedelsiont parleistė Lietovā Vėlniu ėr anuo apīlėnkes vagol 1919 m. groudė 8 d. nostatīta demarkacėne lėnėje. bat perdoutė Lietovā Vėlniaus Lenkėje nastruošėnuos ėš dalėis diel bistra Raudonuosės armėjės poulėma, katruo meto Vėlnios atėteka ī Tarību Rusėjės ronkas. Tarību Rosėjė, remontis jau pasėrašīta sotartimi, perdevė Vėlniu Lietovā leipas 15 d. Bat Raudonuojė armėjė ėš Vėlniaus pasėtraukė tėk rogpjūtė 26 d., kumet Lenkėjė sava ruožto parėjė ī kontrpuolėma prīš Rauduonojė armėjė. Ton patė rugpjūtė 26 d. ī Kauna atvīka lenku derībinīnku delegacėjė. Lietova ėr Lenkėjė jiemies smagiū derību diel Lietovos ėr Lenkėjas terpvalstībėniu santīkiu. Derībuoms nesisekont prasėdiejė sosėdūrėmā terp Lenkėjės ėr Lietovuos kariuomėniu Sovalkėjuo. Tautū Sājongas karėnės kontruolės komėsėjės, atvīkosės ī sosėdūrėmu veita spaudėmo notrūkosės derībos bova apėntās atnaujėntas ėr bėngies anuos Sovalku sotartėmi. Lenkėjė sotarti pasėrašė tėk diel dėdėle Tautū Sājongas spaudėma.

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Taro Aso

thumb|200px|Taro Aso
**Taro Aso**(, g. 1940 m. siejės 20 d.) - Japuonėjės fėnansu rēkalū ministros ė 59-asā Japuonėjės ministros pėrmėninks. Ėšrėnkts 2008 m. siejės 24 d., pareigas iejė ligė 2009 m.

Būdams ožrobežė rēkalu ministro apsėlonkė Lietovuo. Garsie šėkarna gīvenėma būdo, revizijuonėstėnēs pasėsakīmās aple Japuonėjės istuorėjė, puolitėniu oponentu ižeidėniejėmās, tēpuogė kāp mangas fans. Īr katalėks, ale sava religėniu mėslėjėmu nie garsē pareiškės.

## Nūruodas
* Oficēlė svetainė (japuonu k.)

Kateguorėjė:Japuonėjės ministrā pėrmėninkā
Opīna

**Opīna** () īr:
*Opīna (Telšē) - kaimalis Telšiū rajuonė
*Opīna (Šėlalė) - miestalis Šėlalės rajuonė
*Opīnas suoda - suoda Šėlalės rajuonė
*Opīna (Virvītė) - opis, Virvītės ėntaks
Uopera

**Uopera** (, ) – scenėnis mozėkėnis vēkals, katram dainioujama ė vaidėnama so uorkestra pritarėmo.

Uoperas
Beisbuols

300px|thumb|right|Beisbuola aikštie

**Beisbuols** – kuomandėnis lauka žaidėms (spuorts), katruo tėkslos – kū daugiau sava kuomandas žaidieju padietė apėbiegtė kvadrata, numošos lazda sviedėnoka, vuo tēpuogė leistė kū mažiau prīšėnėnku apėbiegtė kvadrata.


Kateguorėjė:Kuomandėnis spuorts
Eifelė buokšts

thumb
miniatiūra

**Eifele buokšts** () - vėins Parīžiaus sėmbuolu, pastatīts 1887-1889 metās, kumet Parīžiuo bova rengema Svieta paruoda. Ligė 1931 m. bova aukštliausės svieta bodīnks (301 metros).

Kateguorėjė:Bodīnkā Prancūzėjuo
Kateguorėjė:Buokštā
Gluobalėzacėjė

**Gluobalėzacėjė** īr pruocesos, reiškėnīs, vīkstontis suocēlėnie pluotmie, apėmontis patės vairiausės vėsuomenės, valstībės ė kėtū suocēlėniu darėniū veikluos srėtis, anū aplėnka, pasėreiškontis tarposavė rīšiū ėntensīviejėmo, jodiejėmo bei kėtuom karaktuorėstėkuom vėsa svieta masto.

Kultūrėne puovīza gluobalėzacėjė paprastā īr nuognē neigiams dalīks, kadongi par ana nīkst vėitėnės tradėcėjės, papruotē, kalbas, vieras ė kėtė kuožna svieta regėjuona onėkalomā, vuo īr ožnešamas svetėmas, žėniasklaidas, kuomercėjės ėšpopoliarėntas pramuogas, švėntės. Pavīzdiou, ėš keltu tradėcėju parimts ė nuognē komercėlėzouts Hėlovīns paplėta pu svieta ėšstomdams vėitėnės mėrosiu pagerbėma švėntės. Panašē īr ė so Kalieduom, kumet ėš JAV paplėta masėnė duovėnu pėrkėma, dekuoravėma idiejės, ėšstomdamas vėitėnės, par ėlgos omžios gīvavosės tradėcėjės. Dielē gluobalėzacėjės tēpuogi nīkst tradėcėnė šėimuos sėstėma, īr diegiams feminėzmos, homoseksoalėzmos, liousa seksa kults, kas prived pri kuonservatīvesniū kraštū muoralėnės degradacėjės. 

Akuonomėnė gluobalėzacėjė vargėngas šalis da smarkiau noskordėna, kėla gluobalės akuonomėkas krėzės.

Kateguorėjė:Koltūra
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Mėsėsėpė (opės)

**Mėsėsėpė** ( īr dėdliausė opės Šiaurės Amerėkuo ėr vėina dėdliausiu opiūm vėsom svietė. Anuos ėlgoms - 3950 km, vuo nug Mėsore ėštaku – 6420 km. 

Kateguorėjė:Opis
Anatuomėjė

**Anatuomėjė** () – biuoluogėjės muoksla šaka, tėronti uorganėzma kūna sodieti. Skėrstuoma i augalū anatuomėjė (fituonuomėjė) ė gīviu anatuomėjė (zootuomėjė), katrou prigol ė žmuogaus anatuomėjė.

Žmuogaus anatuomėjė apjem tuokės sėstemas:
* Kraujuotakas sėstema
* Vėrškėnėma sėstema
* Enduokrėnėnė sėstema
* Imonėnė sėstema
* Skūra
* Lėmfėnė sėstema
* Atramuos-jodiejėma sėstema (moskolā, skelets, kaulā, kremzlės, raištē ė sausgīslės)
* Nervėnė sėstema
* Repruodokcėnė sėstema	(daugėnėmuosė)
* Alsavėma sėstema	(alsavėms ė doju apīkaita)
* Šlapėma šalėnėma sėstema

Anatuomėjė
Alkuoguolis

**Alkuoguolis** – uorganėnis jongėnīs, torėntis hėdruoksėla grope (-OH), sosėjongosia so alkėla o alkėlėnės gropės onglėis atuomo.

Bendra paprasta acėklėne alkuoguole fuormolė īr CnH2n+1OH.

Kateguorėjė:Uorganėnė kemėjė
Niagaras kriuoklīs

right|150px
**Niagaras kriuoklīs** (, ) īr Niojuorka valstėjuo, JAV ė Ontarėjuo, Kanaduo, ont Niagaras opės, tekantės terp Ere ė Ontarėje ežerū.

Kateguorėjė:Kriuoklē
Kateguorėjė:JAV geuograpėjė
Kateguorėjė:Kanadas geuograpėjė
Nigeris (opė)

**Nigeris** () – dėdliausė Vakarū Afrėkas opės. Tek Gvėniejės, Male, Nigere, Benina ė Nigerėjės terėtuorėjuom.

Kateguorėjė:Afrėkas opis
Reins

**Reins** (retoruomanėškā *Rein*, , , , ) īr vėina sruovėngiausiu ė reikšmėngiausiu Euruopas opiu. Anuos ėlgoms - 1239 km.

Kateguorėjė:Opis
Soeca kanals

miniatiūra|
**Soeca kanals** – laivības kanals, jongiantės Vėdoržeme ė Rauduonaja jūras. Ėlgoms 163 km, gėloms 16 m, siauriausė vėita 60 metru pluote. Bova kasams 1859 – 1869 m.

Kateguorėjė:Kanalā
Vuolga

**Vuolga** (, tuotuor. *İdel*, muordv. Raw, mariu *Юл*; antėkos čiesās vadėnta Ra, vėdoromžēs – *Itėlis*) – ėlgiausė Euruopas upė euruopėnie Rosėjės dalī. Opės ėlgoms 3530 km. Tas īr pagrėndėnis opiu laivības arterėjė Rosėjuo. So Baltėjės jūra Vuolga sosėsėik kanalās.

Kateguorėjė:Rosėjės opis
Tuonis Blers

thumb|200px|Tuonis Blers 2010 m.
**Tonis Blers** () (g. 1953 m. gegožė 6) – brėtu puolitėks, katros bova Jongtėnės Karalīstės premjiers nu 1997 m. lėgė 2007 m. Ons vaduovava Leibuorėstu partėjē nu 1994 m. ligė 2007 m. ėr nu 1983 ligė 2007 m. bova Parlamėnta depotats. T. Blers vėino čieso palėka sava pareigas diel nusėvīlėma Dėdlioujo Ketverto (JTO, Rosėjė, JAV ėr ES). 

T. Blers Leibuorėstu partėjės vaduovo bova ėšrėnkts pu staigiuos bovosė līderė Džuona Smėta smertėis. T. Blers tapa ėlgiausē ėšsėlaikiosio premjiero Leibuorėstu pratėjės istuorėjuo. Partėjė laimiejė ėš eilies tėik 1997 m., tėik 2001 m. rinkėmus.

Kateguorėjė:Puolitėkā
Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis
Padabtē

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Panamas kanals

miniatiūra| 

**Panamas kanals** () – dėrbtėnis ondėns kels Centrėnie Amerėkuo, Panamuo. Bova ėšksts ėr ėšbūdavuots XX o. pradiuo. Būdavuonont anou mėrė dėdlis šmuots žmuoniu. Anuo dieka sotrompiejė jūrū kels ėš Otlanta i Ramiuojė vondenīnos. 

Kateguorėjė:Kanalā
Kateguorėjė:Panama
Šiaurės jūra

thumb|230px|Šiaurės jūras vėita
[thumb|230px|[NASA padėrbta Šiaurės jūras puortėgrapėjė.]]
**Šiaurės jūra** – šelfėnė jūra pri Euruopas, Atlanta ondėnīna dalės.

Jūras ėlgoms - daugiau kāp 970 km, platoms - 580 lm, vuo pluotībė - 570 000 km².

Pakrontė so Šiaurės jūra tor Danėjė, Švedėjė, Nuorvegėjė, JK, Vuokītėjė, Nīderlandā ė Prancūzėjė.

Kateguorėjė:Jūras
Veseloka

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sontaka (Boivīdē)

**Santaka** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 24 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dėdlīsis Kėnėjės robežios

right|150px
**Dėdlīsės Kėnėjės robežios** (kėnėškā 長城, pinjin *Chángchéng*) īr gėnībėnis irengėms Kėnėjės šiaurie ė šiaurės vakarūs, vėins ispūdėngiausiu Kėnėjės bodīnku. Tėkslūs ėšmieravėmā nie žėnuomė, ale mėslėjama, ka robežiaus ėlgoms prigaun api 6350 km (glabna robežė ėlgoms api 2400 km).

Kateguorėjė:Kėnėjės bodīnkā
Kateguorėjė:Naujė̄jė septīnė svieta dīvā
Jangdzė

**Jangdzė** (tradėcėnė kėnu kalba: 揚子江, sopaprastėntā: 扬子江, pinyin: Yángzǐ Jiāng (Listen)), da vadėnama **Čang Dziang**, – ėlgiausė opė Azėjuo ė trečė vagol ėlgoma (pu Nila ė Amazuonės) opė svietė.

Kateguorėjė:Azėjės opis
Kateguorėjė:Kėnėjės geuograpėjė
Alpės

thumb|220px|Muonbalns - aukštiausės Euruopas kalns, asontės Alpiū kalnū sėsstemuo

**Alpės** – aukštliausė ė dėdliausė Euruopas kalnū sėstema.

Alpės īr 1200 km ėlgoma ė terp 150 ė 250 km pluotoma rėngė nu Vėdoržeme jūras iki Panuonėjės līgomuos Italėjės, Šveicarėjės, Prancūzėjės, Vuokītėjės, Austrėjės, Sluovienėjės terėtuorėjūs.

Kateguorėjė:Euruopas kalnā
Kėlėmandžars

thumb|right|200px|

**Kėlėmandžars** () – volkanėnis masīvs Rītū Afrėkuo, Tanzanėjuo. Sodėdarės Rītū Afrėkas lūžiu zuonuo. Masīvs sodarīts ėš 3 kūgiu: Kėba (5895 m – aukštliausė Afrėkas vėita), Mavenzė ė Šėras.

Kateguorėjė:Ognėkalnē
Kateguorėjė:Tanzanėjė
Ėšuorėškės

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 14 žmuoniū.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Oulėnē kalnā

**Oulėnē kalnā** – kalnā vakarėnie Šiaurės Amerėkas dalī, besėtēsontīs nu Brėtu Kuolombėjės šiaurėnės dalėis iki Naujuosės Meksėkas. Kalnū ėlgoms - daugiau kāp 4800 km. Aukštliausės taškos - Elberta kalns.

Kateguorėjė:JAV kalnā
Kateguorėjė:Kanadas kalnā
Cėvėlėzacėjė

thumb|250px|Egėpta cėvėlėzacėjė atmėnėms

**Cėvėlėzacėjė** () īr žmuonėjės ė anū materēlėnės koltūras raiduos etaps, katram būdings materēlinės koltūras soklestiejėms, socēlėinu instėtocėju skvarmavėmasės, ėšrandams raštos ė kt.

Cėvėlėzacėjės puožīmē:
* Sosėkor uorganėzouta bendėjė – gīventuojē paklūsta valduovams: atsėrand valstībė;
* Atsėrand miestā;
* Ėšvīstėta prekība;
* Ėšrandams raštos;
* Atsėrand muonomentaliuojė švėnta arkėtektūra.

Kateguorėjė:Istuorėjė
Kateguorėjė:Koltūra
Kateguorėjė:Cėvėlėzacėjės
Demuokratėjė

miniatiūra|400px|Demuokratėjės indeksa žemėilopis
**Demuokratėjė** (gr. δήμος 'liaudis' + κρατῶ 'valdau') reišk valdīma skvarma, katruo vėsė pėlėitē tor teisė dalīautė šalėis valdīmė, skėrtėngā nu valdīma skvarmas, katruo tuokė teisė prėklausa vėinā klasē, ėšskėrtėnē gropē o autuokratou. Ta teisė pėlėitē igīvendėn tėisiuogē referendomūs ė plebėscėtūs o per sava ėšrėnktos atstuobos.

Kateguorėjė:Demuokratėjė
Gėntės

**Gėntės** − sodietėngesnė bendroumenė, katruos narios vėinie gėntības kraujė rīšē, bėndra terituorėjė, ūkis, rokonda, papruotē, vo paskiau − gentėnė savėvalda.

Kateguorėjė:Antruopuoluogėjė
Čarlzos Darvėns

thumb|200px|Čarlzos Darvėns (1881)
**Čarlzos Ruoberts Darvėns** (*Darwin*; 1809–1882) − onglu gomtėnīnks, organėzmu evoliocėjės teuorėjės kūries. Sava veikalo „Rūšiu atsėradėms natūraliuosės atronkuos būdo“ (1859 m.) pagrėndė selekcėjės teuorėjė (darvėnėzma) ėr pāiškėna evoliocėjės pruocesa. Vēkals parašīts remuos medega, surīnkta ekspedėcėjuo aplinkou svieta. Revoliocīngas idiėjas torieja dėdėle ītaka bioluogėjės muokslou, tep pat XIX a. koltūrā. Teigėnīs, ka rūšis kėlosės ėš bendra pruotėvė ėr laipsnėškā vīsties, tou meto sudrebėna krėkščiuonėškuji muokīma aple svieta sukorėma. Beje, ons laikuoms teisīngo ėr šindein − anū patvėrtėn šiuolaikėnis genetėkas muokslos.

Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis
Darvėns
Sachara

thumb|250px|Sachara Alžīrė

**Sachara** vuo **Sakara** (الصحراء الكبرى) īr dīkīnė Šiaurės Afrėkuo. Ta īr dėdliausė Žemie truopėnė dīkīnė. Sachara apėm Maruoka, Tonėsa pėitus, Malė, Nėgerė, Čada, Sodana šiaurė, dėdli šmuota Alžīra, Mauritanėjės, Lėbėjės, Egėpta.

Sacharas pluotībė, vagol vairės žėnės, 6–9 mln. km² ī. Tuoliausis poškis (ėš vakarū i rītus) 5700 km, pluotoms (ėš šiaurės i pėitus) ~2000 km.

Kateguorėjė:Dīkīnės
Kateguorėjė:Afrėkas geuograpėjė
Šabs

**Šabs** − žīdu puoėlse ėr maldų dėina, trunkontė nu penktadėine saulielīde ėki šeštadėine saulielīde. Švėnta dėina, ana primen, juog Pondeivs, sukūrėns svieta, septīntojė dėina ėlsiejuos, tēp pat žīdu ėšlaisvėnėma ėš Egėpta.

Kateguorėjė:Žīdu švėntės
Skripītis

150px|right
**Skripītis** - stīgėnis ėnstroments, katras tor 4 stīgs ė īr soderėnts kvėntuom.

Kateguorėjė:Mozėkas instromentā
Šlepėškės

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniū.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Vėsuomenė

**Vėsuomenė** – tam tėkruo terėtuorėjuo gīvenontiu žmuoniū vėsoma; suocēlėniu santīkiu sankluoda. Da kėtēp suocēluogėjuo vėsuomenė īr vadėnama suociomo.

Kateguorėjė:Antruopuoluogėjė
Labdara

**Labdara** − vėina nuogniausē paplėtosiu geradarīstės skvarmu, kumet teikama neatlīgėnama materialėnė pagelba lėkėma nuskriaustīsėms: vargšams, ėnvalėdams, lėguoniams, vėinėšiams, nelaimiu ėštėktīms žmuonims. 

Labdara pagrīsta kėlnēs altroėstėnēs muotīvās, remas žmuoniū bruolīstės ėr meilas ėdieja. Labdara, daruoma vaduovaujontis savanaudėškās muotīvās, prarond doruovėne prasme.

Ož labdara atsėlīgėnama dėkėngomu. Nuošėrdus atsėdiekavuojėms labdariou īr glauniausios atsėlīgėnėms ož anuo taru puoelgi. Labdara žmuonis kėlnėn ėr aukštėn. 

Kateguorėjė:Etėka
Aretaluogėjė

**Aretaluogėjė** − duoībiu muokslos, etėkas dalis, nagrėniejonti duorībiu prėgīmti, esme ėr vaidmėni žmuoniū gīvenėme.

Duorībiu problematėka bova īpač aktoalėzouta antėkas čiesās eudemuonėzma etėkuo (Platuons, Arėstuotėlis ėr kt.) ėr stuoicėzma etėkuo (Seneka, Marks Aurelėjos ir kt.). Vėdoromžēs krėkščiuonėškuojuo etėkuo duorībiu pruoblematėka bova tuoliau ėšplietuota, sukorta krėkščiuonėšku duorībiu sėstema.

Kateguorėjė:Etėka
Autėzmos

**Autėzmos** (gr. *autos* − „pats“) − duoruovėnė ėr psėcholuogėnė susvetėmiejėma skvarma, kumet ėndėvėdou rūp tėk ons pats, kumet ons nugrīmzt ī oždara nuosavū ėšgīvenėmu svieta, veng bendrautė so kėtās žmuonīm. Tā tuokė būsena, kumet asmou vėsėškā tamp oždars artėmīsīms ėr nebsugeb so anās normalē bendrautė. Autėzmos gal būtė nusėvīlėma gīvenėmo padarėnīs arba neigams karaktuore bruožos, kartās ėr ėlguos lėguos puožīmis.

Kateguorėjė:Psėchuoluogėjė
Plepoms

**Plepoms** – neigama karaktuore savībė, pasėreiškonti savėtvardas stuoka rokounont. Santūroma priešībė. Plepoms ruoda mėnka žmuogaus ėšsėaukliejėma. Pruotīngė ėr ėšmėntīngė žmuonis paprastā mažesnē rokoun, vo rokoudamīs dėdlesnē pasaka. Plepē nuognē rokoun mažā kon pasakīdamė, nės plepoms vėršėj anū ėnfuormoutoma. Plepoms paprastā būdīngs pavėršotėnėškīm, sėlpnuos valės žmuonīm. So plepēs smago *(sūnko)* bendrautė, nės anei neėšlaika paslaptiū, līnkėi ī abalga. Diel plepoma ėr abalgas terp žmuoniū atsėrond nuognē nesosėpratėmu ėr net konflėktu. Tudie plepē nemiegstamė, anei nenosėpelna nē viernoma, nē pagarbuos (guodėngoma).

Kateguorėjė:Etėka
Abalga

**Abalga** – napagrīsts erba samuonīngā ėškreipts rokavėms aple kėtus žmuonis, smagē patėkrėnamu, prasėmanītu, napalonkiū žėniū aple anus skleidėms. Artėmas savuokas: leižovavėms, gandā, pliuotkā, plepalā. Abalgas terš žmuoniū repotacėja, anus žeid ėr kompromėtoun. Anuos īpač matuonie jautrios žmuonis: kel anīm nevīltė, kartieli, apmauda. Asmenīm, skleidontīm abalga, rezgontīm intrėgas, tonkē sekas, nės īr nemažā patėkliū, nekrėtėšku prieteliu.

Abalgas ne vėsumet būn pėktavalėškas. Dažnā abalgas atsėrond ėš paikoma ar puoreike ėšsėblaškītė, ėš puolinke plepietė ar sėikėma ėškeltė savi ėr pasėruodītė dėdlesnē žėnuontiam ož kėtus. Tačiau dažnā abalgas būn samuonīngas ėr muotīvoutas. Tumet anuos tamp pėktdžiogėškas ėr vėrst atvėro šmeižto. Puomiegis aprokoutė kėtus gal taptė īpruotio ėr pasėznuočītė kāp karaktuore savībė.

Kateguorėjė:Etėka
Grieks

**Grieks** – relėgėnės etėkas savuoka, katruo ėšreikšts specīfėnis relėgėnis žmuoniū kalties sopratėms. Kalts ne vėsuomenē ar kėtam žmuogou, bėt Pondeivou. So grieka savuoka susiets ėr relėgėnės kalties ėšpėrkėms. Ba asmenėnės kalties, katra gal būtė ėšpėrkta pakūta, malda, gerās darbās, kai koriūs relėgėjūs, šegatis, krėkščiuonībie, prėpažīstama vadėnamasis gėmtasis griešnoms. Tā kaltie, katro vėsā žmuonėjā ožrtraukėi Aduoms so Ieva. Pasak Bėblėjės, anodo bova ėšvarītė ėš ruojaus tudie, ka pažeidė Pondeiva draudėma najiestė vaisiu nu pažėnėma mede. Ėš čė īr kėlėns bluogis. 

Ėšskėramė **[[Septīnė smėrtėnė griekā]]**: poikībė, pavīds, nesaikėngoms, guodoms, tėngoms, rūstībė (pīktis) ėr gašloms.

Kateguorėjė:Viera
Kateguorėjė:Etėka
Pakalnē (Boivīdē)

**Pakolnē** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 17 žmuoniū.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mėzantruopėjė

**Mėzantruopėjė** – īpatīnga neapīkantas žmuonīm skvarma, kīlonti ėš pasėmėstėne puožiūre ī gīvenėma. XVI a. Nīderlandu dailėnīnks P. Breigelis mėzantruopa pavaizdava apsėgaubosi joudo apsiausto, vo abruozda apatiuo parašė žuodius: „Kuol sviets kopėns klastuos, nešiuojo gedola draboži“. 

Mėzantruops ī svieta veiz pruo „joudus akoliuorius“ ėr vėskon mata tėk tamsiuom spalvuom. Ons nusėvīlėns, ītaros, gīven oždarā. Mėzantruopuo atruod, ka sviets īr tošts, primitīvos, anam vėsėškā neprėīmtėns. Ale mėzantruopėšks prietelius nabotėnā īr vėsėšks atsėskīrielis - ons gal torietė prietėliu ėr elgteis terp žmuoniū iprastā. Mėzantruopėjė kartās vėrst antropofuobėja – žmuoniū baime.

Kateguorėjė:Būds
Varaunoms

**Varaunoms** – teigama karaktuore savībė, pasirėiškonti stuoraune pažiūra ī dāktus, darba nučīnus ėr pruodoktus. Prīšīnga savuoka – švaistīms. Varaunomas ėš esmies skėras nu šīkštoma. Skaugis tep pat taupa, tėk anuo taupīma muotīvā kėti: ons taupa ožvidiedams savėi ėr ketīm. Duoruovėnė varaunoma esmie īr ta, ka ons ėšreišk pagarba žmuogaus darba rezoltatams, atsakuomībė ož pruotīnga materialiū vertībiu nauduojėma.

Kateguorėjė:Etėka
Nerėms

**Nerėms** īr emuocėnė būsena, atsėrondonti neapėbriežtuos griesmies sėtoacėjūs ėr pasėrēškonti napalonkiū nutėkėmu lūkesniu. Reiškėnīs artėms baimē, ale nier baimė. Baimė – rēkcėjė ī konkretu pavuoju, vuo nerėms kīl diel galėma aba īsėvaizdounama pavuojaus. Nerėms kīl nujautont griesmė, katra nagal būtė īvēkta vėinēp ar kėtēp, aba diel konflėkta, katruo sobjėkts aba naīsėsamuonėn, aba nasūgeb ėšsprēstė nusluopīndams vėina konflėktoutė skatėnontiu muotīvu.

Kateguorėjė:Jausmės
Pažads

**Pažads** – žuodėnė īsėpareiguojėma skvarma kū nuorintās atlėktė kėtam asmeniou. Pažads tor dėdėle duoruovėne prasme. Natesiedamė žuode, navīkdėdamė pažadū ne tėk prarondam pasėtėkiejėma, bėt ėr dėbavuojam ėr sava oroma. Tudie pažada rēk laikītėis napaisont juokiū aplėnkībiu. 

Fėlasuops I. Kants īr pasakėns: „Jēgo kam nuorintās pažadiejau, torio laikītėis pažada net ėr tumet, jē tā darītom monėi ėškadas“.

Kateguorėjė:Etėka
Dėbavuojėms

**Dėbavuojėms** – kėta asmens vertėngoma naprėpažėnėms ar sumenkėnėms, ėšreiškams īvairiuom skvarmuom: īžeidėmu, patīčė, apšmeižėmu. Vėsas žmuogaus vertėngoma naprėpažėnėma skvarmas īr smerktėnas. Kėtus dėbavuodams asmou pėrmiausē dėbavuo pats savi. 

Kateguorėjė:Etėka
Čerelē (Vėlnios)

**Čerelē** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Boivīdiū seniūnėjuo. Anuo gīven 1 žmuogos.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Aruogancėjė

**Aruogancėjė** – neigama pasidėdžiavėma skvarma, kīlonti ėš par aukšta savis vertėnėma, tā „pasikakėnėma savėmi egocentrėzmos“ (vagol I. Kanta). Aruogancėjės esme sodara trīs pagrėndėnės īdas: pardiets ėšdėdoms, pasipūtėms ė poikībė. Anuos terposavie sosėjosės ėr vėina kėta papėlda. 

Aruogancėjė pasėreišk geruokā padėdiejosiu pasitėkiejėmu savėmi, menku savėkritėškumu, kokloma stuoka, parnelīg gera nuomuone aple savi, sava ka ėr menkū teigamībiu ėškėlėmu ėr demonstravėmu, kėtū asmenū menkėnėmu ėr niekėnėmu, kartās cėnėzmu ėš nachalėškumu. Aruogants – savėmīla, sėikontis toščiagarbėškoma, karjeras, pėgaus popoliaroma, pasėpūtėns ėr ėšpoikėns, mėslėjontis tėk aple savi.

Kateguorėjė:Etėka
Apsimetėms

**Apsimetėms** – neigama duoruovėnė savībė, kumet asmou seikt viešā pasėruodītė ne tuoks, kuoks ons īr ėš tėkrū. Veidmainiavėma skvarma. Natūraloma priešībė. Apsimetėms ašreiškams žuodēs erba veiksmās, bėt gal būtė sumeloutė ėr jausmā. Apsimetėms īr pataikavėma ėr īsitėikėma būds. Tā vėina dėdliausē žmuogu dėbavuojontiu, prīštaraujontiu anuo oromou īdu. 

Apsimetėnietė ėlga čiesa nepavīkst: onkstiau a vieliau apsimetielis atpažīstams ėr pasmerkams. Apsimetelē vaizdoun, ka „bėja tavi īžeistė, nuliūdėntė, sukeltė tavėi rūpiesniu“, sakīdava L. Tolstuojus.

Kateguorėjė:Etėka
Padvarē (Dūkštas)

**Padvarē** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Dūkštū seniūnėjė

**Dūkštū seniūnėjė** () - seniūnėjė Vėlniaus rajuona vakarūs, centros - Dūkštas.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Dūkštas – 352 gīv.
*Gēsėškės – 248 gīv.
*Ārienā II – 110 gīv.
*Mėiziuonė̄s – 110 gīv.

## Kėtas suodnas

*Aduomtėškės – 30 gīv.
*Ārienā I – 43 gīv.
*Āropės (Euruopa) – 24 gīv.
*Alėijūnā – 25 gīv.
*Antakolnē – 52 gīv.
*Babrokėškės – 13 gīv.
*Baguotielē – 5 gīv.
*Baltiūnėškės – 15 gīv.
*Bėilazarėškės – 2 gīv.
*Bradelėškės – 2 gīv.
*Brėnkėškės – 52 gīv.
*Boivīdā – 42 gīv.
*Daubarā – 35 gīv.
*Genē – 55 gīv.
*Gėisvė – 4 gīv.
*Grabėjuolā – 1 gīv.
*Katergėškės – 21 gīv.
*Karmazėnā – 7 gīv.
*Kazlėškės – 6 gīv.
*Kernavelė – 1 gīv.
*Klėmuonėškės – 5 gīv.
*Krīžėnė – 19 gīv.
*Levīduonė̄s – 18 gīv.
*Marėjuoniškės – 11 gīv.
*Maskvėškės – 3 gīv.
*Medvėidėškės – 25 gīv.
*Muolīnė – 7 gīv.
*Muoliūnā – 9 gīv.
*Paoužuolē – 52 gīv.
*Padvarē – 10 gīv.
*Pakolnē – 5 gīv.
*Papuokšė – 6 gīv.
*Pėitoškē – 6 gīv.
*Pōstelnėnkā – 0 gīv.
*Ruokėškės – 28 gīv.
*Rosienā – 0 gīv.
*Sargėnė – 3 gīv.
*Saugūnėškės – 1 gīv.
*Stākėškės – 3 gīv.
*Šiaulėškės – 18 gīv.
*Tėntėniškės – 2 gīv.
*Tretiuokėškės – 7 gīv.
*Ožogėisvē – 0 gīv.
*Vėlībnėškės – 21 gīv.
*Verkšiuonė̄s – 32 gīv.
*Vīdautėškės – 4 gīv.
*Zakarėškės – 4 gīv.


## Nūruodas
*https://web.archive.org/web/20060621201108/http://www.vilniaus-r.lt/index1.php?puslapis=18#17

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Ontakalnē (Vėlnios)

**Antakolnē** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 52 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Alzhaimerė lėga

**Alzhaimere lėga** – neuruodegeneracėnė lėga, pasėžīmėntė pažėntėniu fonkcėju bluogiejėmo, kasdėinės veiklas pasīviejėmo, elgsenas puokītēs, neuruopsėchētrėnēs sėmptuomās. Ana īr dėdliausē paplėtosė demencėjės skvarma. Ana atrada muokslėnīnks Aluoīzos Alzhaimeris.

Kateguorėjė:Nervu sėstemas lėgas
Akloms

thumb|250 px|
**Akloms** o **žlėboms** īr vaizda nematīms diel fiziuoluogėniu o neuruoluogėniu prīžastiū.

Kateguorėjė:Negalė
Glūšoms

thumb|Terptautėnis glūšoma sėmbuolis.
**Glūšoms** īr dalėnis aba vėsėškos gebiejėma gėrdietė a soprastė garsos sotrėkėms.

Lietovuo biedū so gėrdiejėmo tor 2-3% gīvėntuoju - aniem paprastā mačėj klausuos padargā.

Kateguorėjė:Lėgas
Psikėkas sotrėkėms

**Psikėkas sotrėkėms**, **psikėkas lėga**, **pruotėnė lėga**, **dušės negalė** – tam tėkruos psikėkas (mėslėjėma, elgsenas, jausmū) sotrėkėms. 

Tonkē ėšskėramė psikėkas sotrėkėmā:

* nerėma sotrėkėmā (panėka, Obsesėnis kompulsėnis sotrėkėms ė fobėjės),
* depresėjė, bipuolis sotrėkėms, kėtė noutaikas sotrėkėmā,
* jiedėma sotrėkėmā (anoreksėjė, bulimėjė),
* asmenībės sotrėkėmā (antisocēlos asmenībės sotrėkėms ė kėtė),
* potraumėnė stresa sėndruoms,
* psikuozėnē sotrėkėmā (tamė tarpė šizofrenėjė).

Kateguorėjė:Psikētrėjė
Lėga

**Lėga** ī svēkatas nabovėms, kap kuokė padara (žmuogaus, gīvūna, augala) kūns (ciels gīvats) vēk prastā, nevīkst kuokės ta gīvībėnės, iprastas kūna vēklas. Būn nug smolkiū sotrėkėmu, katrėi tėktās sokel kuoki mizerna napatuogi, suopoli, lėgė dėdliū lėgū, dielē katrūm gīvats nabgali patsā vēktė, ė ton lėga nagīdont, gal spierē atētė smertės.

Lėgas rondas vairēs būdās – vėinas dielē kuokė bluoga papratėma (pvz., prasta jiedė jiedėma, kūrėnėma), kėtas dielē švaruos trūkoma, da kėtas parēn nug gėmėma aba gal parētė nug kėtū, jau sergontiu žmuoniū.

Lėgas gīda vaistās (vaistažuolėm, ontpėlās, kemėnēs vaistās ėš aptiekas, ožkalbiejėmās, gīvenėma būda pamainīmo). Nug sena atēn tuokis vierėjėms, ka lėgas rondas kap Dieva koruonė ož griekus aba kap vėsuokiu biesu prīkėbėms, tūdie gīdont lėga svarbē ī ne tėktās gertė vaistus, bet ė so anās sakītė ožkalbiejėmus, ka lėgas nabgrīžom.
Šėrdės

miniatiūra|200px

**Šėrdės** () īr moskols, netaisīklėnga kūgė skvarmas, aple komstėis dėdoma bevėdoris uorgans, varontis krauja pu organėzma.

Gal būtė ivairiausiu šėrdiū lėgū — krūtėnės angėna, aortas stenuozė, prīšėrdiu vėrpiejėms, šėrdėis permošėmā, šėrdėis nepakankamoms, mijokarda infarkts, išemėnė šėrdėis lėga, mijokardits, ateroskleruozė, kėtas.

Kateguorėjė:Kūna narē
Baguotielē

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Reikloms

**Reikloms** – teigama karaktuore savībė, pasėreiškontė aukštū duoruovėniu rēkalavėmu kielėmu patēm savei ėr kėtīms. Artėmas savuokas: griežtoms, prīncėpingoms. Reikloma prīšībė – nareikloms. 

Pėrmiausē reikloms kelams patēm savei, nuorint īvēktė sava sėlpnībes, īdas ėr trūkomus, pasėpriešėnont sava neigamīms puolėnkēms, abičajēms, aistruoms. Reikloms savei pamačėj žmuogou vėršītė sava galėmībes, pakėltė aukštiau. Nareikloms – tā aplaidoms, susėtaikīms so sava sėlpnībiem, īduom ėr trūkomās. 

Reikloms savei suteik teise rēkalautė ėr ėš kėtū. Tačiau apskrėtā reikloms nagal būtė suabsuoliotīnts, nės īr tamou tėkros galėmībiu rubežios, katrū paržengtė smago, kartās ėr naī,manuoma. Tās atvejās, kā rēkalavėmā pranuokst realias glėmībes, gal rastėis kraštotinis rėguorėzmos erba, prīšėngā – skeptėcėzmos.

Kateguorėjė:Etėka
Gaubtėnē gruobā

thumb|150px|Gaubtėnē gruobā pavaizdoutė kāp ''colon''
**Gaubtėnē gruobā** () īr paskiausė vėrškėnėma sėstemas dalės daugelie stoumenėniu. Ana atskėr ondėni ė droska ėš šūda prīš anuo pašalėnėma ėš kūna.

Kateguorėjė:Vėrškėnėma sėstema
Enduokrėnėnė sėstema

[thumb|250px|right|Belatakės liaukas: 1. [Kankuoriežėnė liauka 2. Hėpuofizė 3. Skīdliaukė 4. Ožkrūte liauka 5. Antėnkstē 6. Kasa 7. Kiaušėdės 8. Sieklėdės]]
**Enduokrėnėnė sėstema** – belatakės, o vėdaus sekrecėjės liaukas, katruos i krauja ėšskėr specėfėnios kemėnios jongėnios – huormuonos, regolioujontios vėdėnės uorganėzma fonkcėjės.
Vėrškėnėma trakts

**Vėrškėnėma trakts**, **vėrškėnėma sėstema** īr kelialōstelėnėms uorganėzmams karaktuorėnga sėstema, katruo vīkst vėrškėnėms.

Žmuogaus vėrškėnėmas sėstemas pradė - bornas ertmie. Jiediou esont anuo, kėtė vėrškėnėma organā refleksėškā paroušt anou tuliaus pardėrbtė. Ėš bornas jiedė kuošė vēn i stemplė, ėš anuos – i skrondi. Tuliaus jiedis kost žarnīno, kas palėikt nesovėrškėnta keliaun tėisē i tėisė žarna ė par šėkna ėšstomiamas laukan. Vėrškėnėma sėstemā tēpugopė prigol dvė magtīngė liaukė – kepenīs ė kasa. Vėrškėnėma trakta esmie - pardėrbtė jiedė medegas tēp, ka anas galietom isėsavėntė audėnē ė lōstelės.
Šeimīna

**Šeimīna** īr suocēlėnis jongėnīs, svarbiausė vėsoumenės sodietėnė dalis. Šėima sodara terposavi gėmėnīstės rīšēs sojongtė žmuonis: tievā, vākā, senelē.

Kateguorėjė:Žmuonėjės rieds
Bėilazarėškės (Dūkštas)

**Bėilazarėškės** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven do žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bėilazarėškės

**Bėilazarėškės** () īr gīvenvėitės:
* Bėilazarėškės (Dūkštas)
* Bėilazarėškės (Medininkā)
* Bėilazarėškės (Rėišė)
Daubarā

**Daubarā** ( īr gīvenvėitės:
* Kiedainiu rajuonė
* Pagėgių savivaldybėje
* Panevėže rajuonė
* Vėlniaus rajuonė
Cėvėlėnė vaina

**Cėvėlėnė vaina** īr vaina terp valdžiuos ė cėvėliu.

Cėvėlėniu vainu pavīzdē - JAV cėvėlėnė vaina (1861–1865), Rosėjės cėvėlėnė vaina (1918–1920 m.), Ispanėjės cėvėlėnė vaina (1936–1939 m.), Sirėjės cėvėlėnė vaina (2011-daba).

Kateguorėjė:Vainas
Fašėzmos

thumb|150px|Fašėstu sėmbuolis
**Fašėzmos** īr tuotalėtarėnė tuolėma dešeniuojė puolėtėnė ideoluogėjė, atsėradosė Italėjuo XX a. tretiuojė dešėmtmetė pradiuo.

Fašėstėnės vīriausībės isigaliejėsės bova Italėjuo (1922-1945 m.), San Marinė (1923-1943 m.), Mančiūko (1932-1945 m.), Austrėjuo (1934-1938 m.), Romonėjuo (1940-1944 m.), Jugoslavėjuo (1935-1939 m.), Ispanėjuo (1936-1975 m.), Portugalėjuo (1933-1974 m.), Graikėjuo (1936-1941 m.), Sluovakėjuo (1939-1945 m.), Albanėjuo (1939-1943 m.), Prancūzėjuo (Viči Prancūzėjės režėms 1940-1944 m.), Joudkalnėjuo (1941-1943 m.), Haitie (1957-1968 m.)

Tēpuogė Vuokītėjuo (Tretiam Reichė) 1933-1945 m. čieso ė anuos okupoutuos terituorėjuos bova ivestė nacėstėnē režėmā.

## Tēpuogė veizieket
*Nacėzmos

Kateguorėjė:Etnuocentrėzmos
Kateguorėjė:Puolitėnės ideuoluogėjės
Kateguorėjė:Valdīma skvarmas
Haile Selasėjė I

**Haile Selasėjė I** (1892 m. lėipas 23 - 1975 m. rogpjūtė 27 d.), gėmės vardo **Tafari Makonnen**, bova Etiuopėjės regents nu 1916 ligė 1930 m. ė Etiuopėjės imperatuorios nu 1930 ligė 1974 m. Ans bova antikuomonėstos ė pasėsakė prīš kemėniu gėnklu nauduojėma.

Kateguorėjė:Šaltuosės vainas līderē
Rundalies paluocē

thumb|right|260px|Rundalies rūmā
thumb|right|260px|Reprezetacinis kėims

**Rundalies paluocē** (lv. Rundāles pils) - baruoka arkitektūras paminklos Latvėjuo, Bauskės rajuonė, Rundalie. Nu 1972 m. čė īr muziejos. Vėsa kuomplėksa sodara pastatū ansamblis so atšlaimu ėr parks. Paluocē pabūdavuotė 1736-1770 m.; arkitekts V. Rastrielis. Paluociūs īr aple 140 kombariū, katrū patės vertingiausė īr Baltuojė ėr Auksėnė salės, bėbliuotėka, abruozdu galerėjė.

Rundalies paluocē bova Kurša konėgaikštė E. Biruona vasaras rezidėncėjė.


Abruozdielis:Rundale3.2008-10-01.jpg|Auksėnė salė
Abruozdielis:Rundale6.2008-10-01.jpg|Baltuojė salė
Abruozdielis:Rundale4.2008-10-01.jpg
Abruozdielis:Rundale2.2008-10-01.jpg
Abruozdielis:Rundale1.2008-10-01.jpg


Kateguorėjė:Latvėjė
Žīgėmonts II Senasis

**Žīgėmonts II Senasis** (1467-1548) − Lietovuos dėdīsis konegākštis ėr Lenkėjės karalios. Jauniausios Kazimiera sūnos, gavėns Senuoje pravarde. 

## Gīvenėma chruonuoluogėjė

1506 m. spalė 20 d. LDK feodalā ėšrīnka anou dėdžiuojo Lietovuos konėgaikščio nasėlaikīdami Melnėka akta diel bendrū abīm valstībīm valduovu. Karaliom lenkā ėšrīnka 1506 m. groude 8 d. 
Ėki 40 metu bova nažanuots 1512 m. vedė vengru dėdėka dokra Barbuora Zapuolėjė, so katra susėlaukė dvījū dokterū.

Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Sosėvėnčiavuojėms

**Sosėvėnčiavuojėms** - suocēlėnė ė tonkiausē vierėnė, valstībės prėpažīstama, sājonga terp dvėjū sotuoktėniu. Ta sājonga soskvarmuo šeimīna ė suocēlėnio ė vierėnio puožiūrio iteisėn lītėnius santīkius.

Kateguorėjė:Šeimīna
Dipluomatėjė

**Dipluomatėjė** īr vėsoma prīmuoniu, katrū pagelba terptautėnės teisės subjekts (valstībė, terptautėnė organėzacėjė) īr atstuovaujams santīkiūs so kėtās subjektās. Dėpluomatā paprastā īr akredėtoujamė – naus pasiontėnīs aba ambasaduorios iteik sava vīriausībės skėriamūsios raštos valstībės, katrai ans īr skėrts, vīriausībē, tēp patvėrtėndams, ka gal vestė derības ėr atstuovautė sava šali.
Jouda

thumb|250px|Jouda katie

**Jouda** fėzėkėniu puožiūriu īr anėjuokės spalvuos nebovėms. Kūns, katros neatspėnd juokės spalvuos īr jouds. 

Jouda spalva sėmbuolėzuo nakti, tamsoma, gediejėma, bluogi, rėmtoma, valdīma, paslaptėngoma. 

Kateguorėjė:Spalvas
Baraks Obama

thumb|200px|Barack Obama

**Baraks Obama** (, g. 1961 m. rogpjūtė 4 d., Honolulu, Havajūs, JAV) īr 44 JAV prėzidents, puolitėks, senatorius ėš Ėlėnojė valstėjės. Demuokratu partėjės narīs, teisėninks, Nuobeliaus Taikuos premėjės torietuos.

Ons 2008 m. bova ėšrinkts pėrmu nebaltoujo JAV prėzidentu. 2012 m. ons bova parrīnkts ontrā kadencėjā.

2006 m. vasarė 10 d. rokoudams nū senuojė kapėtuolėjaus laiptū Sprengfėldė oficēlē pranešė, ka ons kandėdatous atēnontiūs JAV prezidėnta rėnkėmūs. Anuo glabnuojė kuonkorentė demuokratū partėjuo bova Hillary Rodham Clintons.

## Biuograpėjė
1983 m. bėngė puolitėkas muokslu bakalura (Terptautėniu santėkiu specēlėzacėjė) stodėjės. Dėrba versla kuonsoltacėju fėrmuo *Business International Corporation* Niūjuorkė. 1985 m. parsėkielė i Čėkaga, dėrba navīriausībėnie uorganėzacėjuo. 3 metos stodėjava Harvarda tėisės aukštuojuo muokīkluo, katruo palėka pėrmuojo afraamerėkuono, teisės žornala *Harvard Law Review* prezidėnto. Ons 1991 m. teisės doktarantūra ožbėngė dėdlē gerās rezoltatās. 1992 m. sogrīža i Čėkaga ė dėrba pėlėitėniu teisiu specēlėzacėjės advuokatu kuontuoruo *Miner*. Vuo nū 1993 m. - *Barnhill and Galland*. Ligė ėšrėnkėma i JAV Senata diestė teisė Čėkagas teisės oneversėteta teisės fakoltetė. Īr gavės Svieta Taikuos Nuobeliaus premėjė.

Obama
Kateguorėjė:Teisėninkā
Klaipiedas 1-uojė specēliuojė muokīkla

**Klaipiedas 1-uojė specēliuojė muokīkla** (*Klaipėdos 1-oji specialioji mokykla*) – dėinėnė, savaronkėška muokīmuosė bendruoje lavėnėma muokīkla Klaipieduo, Smiltelės g. 22, vīkdontė prīšmuokīklėne, pradėne, pagrėndine ė papėlduoma ugdīma pruogramas lietoviu kalba intelekta sotrėkėmu torėntėims vākams. Īstaigas kuods 190983583. 

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta muokīklas
Klaipiedas Vītauta Dėdliuojė gimnazėjė

**Klaipiedas Vītauta Dėdliuojė gimnazėjė** () – Klaipieduo, cėntrėniam miesta šmuotė asontė gimnazėjė. Ta īr pėrmuojė lietovėška gimnazėjė Klaipiedas miestė. Pasėžīmė ivairiū ožrobežė kalbū, kāp ontās onglu, luotīnu, rosu, prancūzu, vuokītiu ė švedu, muokīmo. Ana tēpuogė laikuoma vėina labiausē prestėžėšku Klaipiedas muokīklu.

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta muokīklas
Klaipiedas Ōžoulīna gimnazėjė

**Klaipiedas „Ōžoulīna“ gimnazėjė** – dėinėnė bendruoje lavėnėma muokīkla , Paryžiaus Komunos g. 16, Klaipieduo.

## Nūruodas
* Uofėcēlė svetainė
Klaipiedas Varpa gimnazėjė

**Klaipiedas „Varpa“ gimnazėjė** – dėinėnė, savaronkėška muokīmuosė bendruoje lavėnėma muokīkla Klaipieduo, Bandožiu mėkruorajuonė, Budelkiemio g. 7, vīkdontė pagrėndėne, vėdorėne ė papėlduoma ugdīma pruogramas. Īstaigas kuods 190451324. 

Īkorta 1989 m. kāp 27-uojė vėdorėnė muokīkla, 1993 m. gava „Varpa“ varda, 2008 m. tapa gimnazėjė.

## Nūruodas
* Uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta muokīklas
Mielėna

[miniatiūra|[Žvāzdie|Žvāzdies]]
**Mielina** īr vėina ėš pagrėndėniu spalvū. Ana īr ondens ė dongaus sėmbuolis.

Kateguorėjė:Spalvas
Žalė

thumb|250px|Gamtuos žaloma

**Žalė** īr vėina ėš trėju pagrėndėniu spalvū. Ana īr labā gamtuo paplėtos spalva, kadongi žaliuos spalvuos īr pigments kluorafils, katros īr daugomuo augalū.

Kateguorėjė:Spalvas
KTU

**Kauna teknuoluogėjės onėversėtets** (lt. *Kauno technologijos universitetas*) — dėdliausės teknėškuoje pruofėle onėversėtets Baltėjės šalīs. 

## Tēpuogė veiziekat
* KTU gimnazėjė

## Nūruodas
*www.ktu.lt

Kateguorėjė:Lietovuos onėversėtetā
Vėlniaus onėversėtets

**Vėlniaus universitets** () – seniausis ė dėdliausis Lietovuos onėversėtets, īkorts 1579 m.

## Stroktūra
### Fakoltetā
* Kemėjės fakoltets 
* Akonuomėkos fakoltets 
* Fėluoluogėjės fakoltets
* Fėluosuopėjės fakoltets 
* Fizėkas fakoltets 
* Gamtuos muokslu fakoltets 
* Istuorėjės fakoltets
* Kauna homanėtarėnis fakoltets 
* Kuomonėkacėjės fakoltets 
* Matematėkas ė infuormatėkas fakoltets 
* Medėcėnas fakoltets 
* Teisės fakoltets

## Nūruodas
* [Vėlniaus onėversėteta svetainė



[Kateguorėjė:Lietovuos onėversėtetā]
Ondėnilis

miniatiūra|Spektrā tests
**Ondėnilis** (**H**) īr kemėnis elements, katruo atuomėnis skaitlios - 1. Nuormaliuom sālīguom ondėnilis īr bespalvės, bekvapės, beskuonės, degės diatuomės dojės, katrū muolekolėnė fuormolė - H2. Tai īr lengviausės elements.

Kateguorėjė:Kemėnē elementā
Dainažīmė

thumb|150px|Dainažīmės
**Dainažīmė** gal būtė tam tėkra dažnoma garsos, katram douts pavadėnėms, aba grafėnis sėmbuolis, vaizdoujontės ton garsa mozėkas notacėjuo ė čiesās anuo ėlgoma. Tēpuogė dainažīmė gal reikštė kuonkretu garsa mozėkas korėni.

Kateguorėjė:Mozėka
Atalyja

**Atalyja** – lietoviu folkruoka gropė. Jungonti lietoviu folkluora so ruoka, džiaza, indu mozėkas elemėntās. Pavadėnėms aukštaitiu tarmė reišk „atēn lītos“. Svarbiausė repertuara dali sodara sotartėnės ėr kalėnduorėnės dainas. 
Isėkūrė  1998 m. Vėlniou. Ėšlēda kompaktėnės pluokštelės: „Atalyja“ (2001), „Močia“ (2004), "Saula riduolėla" (2009). Koncertava Lietovuo, Lėnkėjuo, Latvėjuo, Estėjuo, Vuokītėjuo, Torkėjuo, dalīvava Lietovuos radėjė ėr televizėjės laiduos. Tonkē dalīvaun festivaliūs „Mienuo Joudaragis“, Gīvuosės archeuoluogėjės dėinas, „Baltėjės garsos“, „Soklegas“, „Skomb skomb konklē“. Gropės mozėka skomb ivairiūs mena pruojektūs, filmūs, tetra spektakliūs.

## Narē

* Statulevičienė Gedėmina – vuokals,
* Daraškevičienė Audruonė – vuokals,
* Pilibavičienė Darutė – vuokals, kanklės, 
* Jepifanov Ernest - bansuris, alts, dūdmaišis, skodotē, vuokals, 
* Ambrazevičios Rītis - vuokals, kanklės, dūdmaišis, dambrielis,
* Velička Eirims – smoiks, kanklės, dambrielis, dūdmaišis, vuokals,
* Keturka Ugnios – elektrėnė gitara, akustėnė gitara, 
* Žėlīs Gedėmins – buosėnė gitara, kanklės, vuokals,
* Žeimīs Salvėjos – mušamėjė.

## Diskuograpėjė
*„Atalyja“ (MC 2000)
*„Atalyja“ (CD 2001, Sutaras) 
*„Močia“ (CD 2004, Dangus) 
*„Žemaitiu ruoks“ EP (CD 2008, Dangus) 
*„Saula riduolėla“ (CD 2009, Dangus)

## Šaltėnē

## Nūruodas

* Oficeli gropės „Atalyja“ svetainė
* gropės poslapis svetainie „Myspace“ 
* gropės poslapis svetainie „frype.lt“

Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā