open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Koršiu Nerėjė

thumb|250px|Koršiu Nerėjės kuopas

**Koršiu Nerėjė** (liet. Kuršių nerijà , ) īr posēsalis so smiele kuopuoms, skėriontis Koršiu marės nu Baltėjės jūras.

Koršiu Nerėjė padalinta ė dvė dalės: pėitūs - Rosėjė, šiaurie - Lietova.

Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė
Kateguorėjė:Rosėjės geuograpėjė
Degātiu seniūnėjė

**Degātiu seniūnėjė** () - Telšiū rajuona cėntrė esontė seniūnėjė; adminėstracėjės cėntros – Degātē.

## Dėdliausės gīvenvėitės

*Degātē – 880 gīv.
*Eigėrdē – 746 gīv.
*Gaudikaitē – 178 gīv.

### Kėtas suodas
*Birikā – 84 gīv.
*Dimaitē – 26 gīv.
*Doubgėrė – 34 gīv.
*Galaitē – 13 gīv.
*Gerolē – 89 gīv.
*Gėntalā – 1 gīv.
*Gėntautē – 13 gīv.
*Juonaitē – 4 gīv.
*Juonauskē – 2 gīv.
*Joudinkē – 3 gīv.
*Joudsuodė – 4 gīv.
*Kalnienā – 0 gīv.
*Kėršē – 1 gīv.
*Krugelėškė – 0 gīv.
*Kumpėkā – 16 gīv.
*Laukstienā – 38 gīv.
*Medinē – 7 gīv.
*Micaitē – 61 gīv.
*Namgaudē – 1 gīv.
*Norvīdā – 11 gīv.
*Pasvaigie – 70 gīv.
*Patausalie – 88 gīv.
*Pėilē – 82 gīv.
*Skurvīdėškė – 14 gīv.
*Šašaitē – 21 gīv.
*Ožopė – 3 gīv.

## Nūruodas
*https://web.archive.org/web/20070927121055/http://www.telsiai.lt/index.php?ItemId=33288

kateguorėjė:Telšiū rajuona seniūnėjės
Degātē

**Degātē** () īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, 3 km i rītus nū Telšiū. Seniūnėjės cėntros. Degātiūs gīven 778 žmuonės. Īr pašts, koltūras nomā, bibliuotėka, parks, kuoplītalė (nūnā bažninčė).

thumb|left|250px|Degātiu ožrašos žemaitėškā

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Eigėrdē

**Eigėrdē** īr miestalis Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Eigėrdiūs given 746 gīventuojē. Īr pagrėndėnė muokīkla, Dieva Apvaizdas bažninčė, ėšbūdavuota 1794 metās, bėbliuoteka, paštos.  

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Gaudikaitē

**** īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 178 gīventuojā.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Radžis Aleksėndruovėčė

**Radžis Aleksėndruovėčė**; (g. 1987 m. Paneviežie) ī Lietovuos dainininks, LNK televėzėjęs rėngta pruojekta Kel`s i žvaizdės 2 dalīvis ė ontruos vėitas laimietuos.

Radžis īr čėguonu kėlėma; gėmė tiormuo, kor siediejė anuo muotīna. Muotīnā atsisakius anūm augintė, auga vakū nomūs Paneviežie.

Realībės šou Radžis pasižīmiejė kap itin temperamentings žmuogos, tonkē kuonflėktoudava so kėta šou dalīvė Agnė.

Radžė dainė „Ką daryt?!“ (*„Kū dėrbtė?!“*) bova ėšrinkta kap popoliariausė šou dainė.

Tėktass pasibėngus šou Radžis bova pakvėists dalīvautė LNK laiduo „Nacēnalėnė mozėkas līga“. Ba dėdlesnė varga ons pateka i NML atkrintamuosės varžības, kor pėrmamė etapė nūgaliejė sava bovosi kuonkorėnta „Kelie i žvaizdės“, tuo šou nugalietuoja, Merūna. NML posfėnalie nugaliejė A. Pilvelītė. Paskom Radžis nugaliejė pėrmuojė „Kelė i žvaizdės“ dalīvius Vudi ė Mino, ė patapa paskotėnio NML nugalietuojo.

2007 m. gegožė 21 d. ėšleida debiotini dėska „Ką daryt?“, katras grētā palėka auksėnio, 2007 m. pabėnguo ėšlēda ontra dėska „Visko būna“.

## Nūruodas

* Radži fanū tėnklalapis
* „Kels i žvaigždes 2“ svetainė aplė Radži
* Radži dainū tekstā

Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Nėda

**Nėda** () ī gīvenvėitė Koršiu Nerėjuo, Neringas miesta pėitėniam pakraštie; admėnėstracėnis Neringas savėvaldībės cėntros. 

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Birikā

**** īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Degaitiu seniūnėjuo. Anuo gīven 84 gīventuojā.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kėršē

**** īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo gīven 112 gīventuoju. Par suoda tek opė Patekla.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Smėlga (opės)

**Smėlga** () īr opės Vėdorė Lietovuo, Kiedainiu rajuonė; Neviežė dešėnīsis ėntaks. Prasėded pri Krakiu, tek i pėirītius. Itek i Nevieži Kiedainiu miestė.

Dėdliausė ėntakā: Smėlgaitis, Klamputis (deš.), Tranīs, Graisopis, Jaugėla, Vėštopis (kair.).


Abruozdielis:Smilga004.JPG
Abruozdielis:Smilga002.JPG
Abruozdielis:Smilga003.JPG


Kateguorėjė:Lietovuos opis
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons
Cėdabrėnė eglė

250px|thumb|Cėdabrėnė eglė

**Cėdabrėnė eglė** () īr pošėniu šeimuos spīgliuotis medis. Savāmėškā aug vakarėnie JAV dalie, bet kāp dekuoratīvėnis medis augėnams Europuo, tamė tarpė ė Žemaitėjuo. 

Augoms 25-30 m, kartās pasėtaik lėgė 49 m. Skojā žīdruos spalvuos, dīgūs.

Kateguorėjė:Medē
Kateguorėjė:Spīglėnē augalā
Anticėkluons

thumb|250px|Žėimuos anticėkluons. Uors tīkos, gėidros ė šalts
**Anticėkluons** īr atmuospėras srėtės, katruo īr padėdiejė̄s uora sliegėms: cėntrė - dėdliausis, i rinki - mažesnis. Vies pot ėš anticėkluona cėntra i vėsas posės, bet diel Žemės sokėmasė nukrīpst ė virst uora sruoviū sokorēs, katrėi šiaurės posrotolie sokas palē laikruodė ruodīklė. 

Anticėkluona vēkėma vėituo palėik gėidros, sausos, tīkos uors. Žėima ožēn dėdlē šaltē, vasara - karštē. 

Kateguorėjė:Meteorologėjė
Žemės atmuospėra

thumb|150px|Atmospėras slouksnē
**Atmuospėra** īr Žemės rotoli apėmontis uora slouksnis. Nū Žemės pavėršė lėgė pat kuosmosa ana tesias aple 10 000 km. Atmospėra sodara azuots 78,1%, degounis 20,9%, arguons 0,9%, anglėis dvėdėginis 0,03%.

Atmuospėra īr skėrstma ė šėtos slouksnios:
* Tropuospėra
* Stratospėra
* Mezospėra
* Termospėra
* Egzospėra

Kateguorėjė:Fizėka
Uors

thumb|250px|Uors

**Uors** īr doju mėšėnīs, katros sodara Žemės atmuospėra. Aplamā uors ė vėsa pluotmie terp dongaus ė žemės, tēpuogi vėskos, kas nie vėdou (kāp ė lauks). Uorė vīkstōs atmuosperėnē rēškėnē īr uorās vadėnamė.

Uora sodėtės:
*Azuots - 78,084 %
*Degounis - 20,946 % 
*Arguons - 0,930 %
*Onglėis dvėdegėnis - 0,034 % 	
*Neuons 	
*Gelis 	
*Metans 
*Krėptuons
*Ondėnilis
Azuots

**Azuots** () īr 7 perėjuodėnės lantelės keminis alements. Ans žīmims raidė N. Īr dojėnė pavėdala.

Kateguorėjė:Kemėnē elementā
Gedrėmā

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Gadūnava seniūnėjuo. Anuo gīven 316 gīventuojū.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Gadūnava seniūnėjė

**Gadūnava seniūnėjė** () īr seniūnėjė Telšiū rajuona šiaurės vakarūs; adminėstracėjės cėntros – Gadūnavs.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Boužienā – 361 gīv.
*Gedrėmā – 316 gīv.
*Kalnienā – 221 gīv.
*Džiogėnienā – 219 gīv.
*Sėrātē – 135 gīv.
*Gadūnavs – 122 gīv.

### Kėtė suodnā

*Anulīns – 29 gīv.
*Brievėkē – 51 gīv.
*Čiesnē – 4 gīv.
*Duomienā – 0 gīv.
*Ēdėntātē – 7 gīv.
*Gailėškē – 28 gīv.
*Juonauskē (kaimo dalis) – 3 gīv.
*Joudienā – 97 gīv.
*Kė̄stātē – 29 gīv.
*Pagermantės – 58 gīv.
*Pamarkėjė – 12 gīv.
*Paplėnkše – 11 gīv.
*Paragā – 18 gīv.
*Pasrouje – 93 gīv.
*Sarakā I – 40 gīv.
*Sarakā II – 73 gīv.
*Sliedā – 11 gīv.
*Šėlėškes (kaima dalės) – 0 gīv.
*Tautē – 16 gīv.
*Oikē – 5 gīv.
*Ožgėrē – 9 gīv.
*Ožmarkėjė – 8 gīv.
*Vėgontėškē – 78 gīv.


## Nūruodas
*https://web.archive.org/web/20070313003034/http://www.telsiai.lt/index.php?ItemId=33290

kateguorėjė:Telšiū rajuona seniūnėjės
Gadūnavs

**Gadūnavs** () īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Gadūnava seniūnėjuo, seniūnėjės cėntros.

## Istuorėjė
2001 m. Gadūnavė gīvena 122 žmuonis.

## Geuograpėjė
Par Gadūnava tek Sobede opės (Šerkšnės basėins).

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Gailėškē

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Gadūnava seniūnėjuo. Anuo gīven 28 gīventuojē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Brievėkē

**Brievėkē** () īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Gadūnava seniūnėjuo. Anuo gīven 51 gīventuos. Īr palėkė XVIII o. dvara paluocē.

Brievėkiūs 1865 metās gėmė pėrmasis Lėnkėjės prėzidėnts Gabrielios Narutavėčios.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Alos

thumb|150px|Stakans alaus
**Alos** īr alkaguolėnis gierals, ėšdėrbams ėš mėižiu ė kėtū grūdu salīkla. Diel skuonė i alu dedama apīniū ė kėtū pagardū.

Kateguorėjė:Alkoholėnē gėrėmā
Nealkuohuolėnės gierals

**Lengvs gierals** - nealkahuolėnės gierals, nuognē būn gazouts, dėdliuojė dalės būn pasaldėntė so cokrom, aba kėtās saldėklēs. 

## Istuorėjė
Pėmasės kuomercėnės lėminads atsėrada XVII omžiou, Prancozėjuo, toumeto ons bova ėšdėrbts ėš ondens, cėtrėno soltiu ėr pasaldėnts so medom.
Puerto Rėka liousoma partėjė

miniatiūra|181px|'''PIP''': Puerta Rėka Puolėtėnė Partėjė

**Puerto Rėka liousoma partėjė** (**PIP**, *Partido Independentista Puertorriqueño*) – Puerta Rėka kairėjė cėntra puolėtėnė partėjė. 

## Istuorėjė

Ikorta 1946 m. spalė 26 d. Bajamuonė Gilberta Koncepsiono de Grasėjės (1909 m. – 1968m.) ėnecētīva. Nū 1948 m. dalīvava vėsous rėnkėmous.

Tor 6000 nariū. Sėik saluos liousoma nū JAV. Suocēlisti Internacionala konsoltacinė narie nū 1983 m., tėkruojė narie nū 1992 m.

**Pėrmėninkā:** 
* 1946 m. – Gilberto Concepción de Gracia
* 1970 m. – Rubén Berríos

Kateguorėjė:Puolitėnės partėjės
Kateguorėjė:Puerto Rėks
Perfume

right|thumb|200px|Perfume gropes nares.

**Perfume** (japuonu kalbuo – パフューム, tarėms – Pafjūmu) ī muotrėškos Japuonėjės J-pop ė tekno mozėkas kuolektīvs, katron sodar trīs narės. Kuolektīvs ikorts 2001 Hėrošėmuo, Japuonėjuo.

## Istuorėjė
2001 m. 3 prietelšs Ajano Omuoto, Joka Kašėno ėr Ajaka Nėšėvaki, būdamas da 11-12 metu ikūrė sava mozėkas ontsambli ėr ožsivadėna „Perfume“.

2002 m. ėšlaida do singlo: *Omajinai Perori* ė *Kareshi Boshūchū*, katrėdo bova pardoudamo tėk Hėruošėmuo.

2003 m. Perfume ėšsikielė i Tuokėju, anas pruodiosava kompanėjės *[[Capsule]]* atstuovs Nakata Jasutaka, lėgė 2004 m. anuos ėšlaida 3 singlus: *Swēt Donuts*, *Monochrome Effect* ė *Vitamin Drop*.

Anas ėš sīkė dėdlē daug kuoncertava, kuolektīva fanā dėdlē soteikė anuoms daug garbies ė pripažėnėma, ož magītingus kuoncertus.

So Jasutakas pagelba kuolektīvs magtīnga debiotava 2005 m. siejės 21 d.

## Narės
Perfume narės nauduo pravardės kap sava scenas vardus:
* Nocchi (のっち) Tėkros vards: Ayano Ōmoto (大本 彩乃)
* Kashiyuka (かしゆか) – Tėkros vards: Yuka Kashino (樫野 有香)
* A~chan (あ～ちゃん) – Tėkros vards: Ayaka Nishiwaki (西脇 綾香)

## Dėskuograpėjė

### Albomā

### Singlā

### Alektruonėnē ėšleidėmā

### DVD

## Nūruodas
* ''Amuse'' ofėcēlos tinklopis (Flašos)
* Amuse | ''Perfume'' Bluogs
* ''Tokuma Japan Communications'' ofėcēlos tinklopis
* Elektro Girls *Perfume* fanu sārašos
* Perfume Citī Naofėcēlos fana poslapis
* Perfume COMPLEX Perfume fansite in JAPAN
* īoutube.com tėnklopie ''Perfume'' dainės ''Computer citī'' mozėkėnės klėps so onglėškās sobtėtrās

Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Kateguorėjė:Japuonėjė
Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Super FM

**Super FM** - dokterėnės European Hit Radio radėjės Lietovuo, translioujams Vėlniuo ėr ī rīnki suostėnes, dažnio 99,7 FM ėr interneto.

Radėjė stuotėis eteie translioujama vėin tėk mozėka, anuo nasėrokou vediejā ė navedamas žėnes.

## Nouruodas
*Super FM ofėcelos poslapės
*Super FM fanu klobs

Kateguorėjė:Radėjė stuotis
Zip FM

**Zip FM** - radėjė Lietovuo, ėkorta 2005 m., translioujama zars vėsuo Lietovuo, orientouts ė jaunėma audėtuorėjė.

## Nouruodas
*Zip FM

Kateguorėjė:Radėjė stuotis
Ventus

**Ventus** - radėjė Lietovuo, translioujama Mažeikiūs, 105,60 Mhz dažnio.

Kateguorėjė:Radėjė stuotis
FM99

**FM99** - radėjė Pėitū Lietovuo, ėkorta 1993 m. sausė 6 d., translioujama zars vėsuo Pėitū Lietovuo.

## Nouruodas
*FM99

Kateguorėjė:Radėjė stuotis
LRT Opus

**LRT Opus** - radėjė Lietovuo, ėkorta 2006 m. siejės 1 d., translioujama zars vėsuo Lietovuo, orientouts ė 20-35 meto omžiaus audėtuorėjė.

## Dažnē
* Anīkštiūs – 106,5
* Vėlniou – 98,3
* Joragiūs (Kauna rajuons) – 98,0
* Klaipieduo – 91,9
* Pažagēniūs (Paneviežē rajuons) – 93,7
* Rasėiniūs – 87,7
* Šiauliūs – 90,5
* Tauragie – 104,2

## Nouruodas
*Opus 3 tėnklopės

Kateguorėjė:Radėjė stuotis
Svieta jiedė pruograma

**Svieta jiedė pruograma** (, WFP) dalės Jongtėniu Tautū organėzacėjės ė dėdliausė svietė humanėtarėnė agentūra. Organizacėjė doud jiedi vėdotėnėškā 90 mėlėjuonu prieteliu, ėš katrū 56 mėlėjuonā īr vākā) cielam svietė. Anuos cėntros īr Ruomuo, Italėjuo, tor aple 80 astuovībiu svietė. Organizacėjės tėkslos īr doutė jiedi prieteliams, katrie negal patīs nusėpėrkt, aba kėtēp anuo gautė sau ė sava šeimīnuoms. 

## Bėndra infuormacėjė
Svieta jiedė pruograma somėslėta ikortė 1961 metās, a bova ikorta 1963 metās. Anuo dėrb 10587 prietelē (2006 m.), ėš katrū 92 pruoc. dėrba vėituos. Organėzacėjės tėkslos: ėšnaikīntė cielam svietė bada ė nadajiedėma.

## Nūruodas
* World Food Programme (oficēlos tėnklopis)

Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Balondis (paukštis)

thumb|260px|Balondis (''Columba livia'') 
**Balondis** () īr balondėniu būrė paukštis. Ons īr paplėtės vėsam svietė. Prėskaitlioujama aple 300 rūšiū. Žemaitėjuo tonkiausē sotėnkama balondiu rūšis īr **[[namėnis balondis]]**. Onsā īr nuognē dažns miestūs. Mėškūs ė laukūs īr ulduku, keršoliu, porpleliu.

Kateguorėjė:Paukštē
Laluna

**Laluna** - (italu kalbuo *Luna* – Mienolės) radėjė Lietovuo, ėkorta 1995 m. rogpjūtė 25 d., translioujama Klaipieduo.

## Tēpuogė veizieket
*Lietovuos radėjė stuotis

## Nūruodas
*Lalunuos poslapės

Kateguorėjė:Radėjė stuotis
Lakštingara

200px|thumb|Lakštingara 

**Lakštingara** da ***lakštingala, lakštinga, lakštingals*** () īr mosėnokėniu šėimuos paukštoks. Paplėtė̄s Euruopas ėr Azėjės pluotūs. Tonkos Žemaitėjuo. Lakštingaras gīven medies, paopiūs, paežeries. Onkstīvas vasaras vakarās ė naktėm labā fainē olb.

Les ougas, kėrmėlus, vombuolės.

Kateguorėjė:Paukštē
Paukštē

260px|thumb|Strazds gėismininks (''Turdus philomelos'') 
260px|thumb|Dėdliuojė pīlė (''Anas platyrhynchos'')
260px|thumb|Gēžė 

**Paukštē** īr stoumenėnē, dvėkuojē, šėltakraujē gīvē. Anū kūns ī padengts plonksnuom, ė daugoms gal' skraidītė. Jaunėklius ved ėš kiaušiu. 

Vėsom svietė īr par 9000 paukštiu rūšiū. Anėi ėšplite vėsūs žemīnūs ė saluos. Jied žovis, vabzdius, vaisius, nektara, sieklas, smolkius gīvius.

Kāp katrėi tonkūs Žemaitėjės laukėnē paukštē:

* Balondis
* Varna
* Gēžė
* Gondros
* Žōsės
* Golbis
* Pīlė
* Klīkis
* Vanags
* Peslīs
* Sakals
* Tetervėns
* Jierobė
* Korapka
* Gervė
* Grėižielie
* Pīmpė
* Tilvėks
* Slonks
* Žoviedra
* Giegotė
* Īvs
* Pūcė
* Lielis
* Šilvarnis
* Tūtlīs
* Krakė
* Genis
* Blezdinga
* Cīrolis
* Ledspėra
* Vuolongie
* Špuoks
* Kiekštos
* Žagata
* Varnalė
* Kuovs
* Kronkėns
* Lėipsnalė
* Lakštingara
* Strazdos
* Zīlė
* Žvirblis
* Snėigena
* Starta

Kateguorėjė:Paukštē
Medis

thumb|230px|Lėipa
**Medis** īr ėlgaomžis, somediejė̄s augals. Paprastā medēs laikuomi nuorintās 6 m aukštė augalā, katrėi tor vėina kamėina (stombri). Kāp katrėi medē gal' pargīventė 4000 metu. Teritorėjės tonkē apaugosės medēs šaukiamas medėm.

Žemaitėjuo tonkē augōs medē:
* eglė
* pošės
* lėipa
* ōžouls
* klevs
* apošė
* ousis
* glousnis
* ėiva
* beržos
* joudasis alksnis
* baltasis alksnis
* potėns
Gožos

thumb|200px|Gondros ''(Ciconia ciconia)'' 

**Gožos** aba **gondros** () īr nuognē tonkē Žemaitėjuo ė cieluo Lietovuo sotėnkams paukštis, gīvenons sīkio so žmuogās. 

Kūna vėršotinė posė īr balta, sparnū galā joudė. Snaps ė staibē rauduonė. Lėzdus sok ont alektras štolpu, namū kraiga, mediu, ondėntėikė buokštu.

Žemaitėjuo īr tonkus paukštis, īpatingā gausē gožū būn prī Nemona (aplinkou Rombīna). Atlek pavasarė vėdorie (par Bluovieštius, kuova 25), ėšlek par Švėnta Baltra (rogpjūtė 24).

Kateguorėjė:Paukštē
Loukės seniūnėjė

**Loukės seniūnėjė** () īr Telšiū rajuona rītūs, adminėstracėjės cėntros – Loukė.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Loukė – 777 gīv.
*Vėikšnalē – 298 gīv.
*Baltėninkā – 276 gīv.
*Bėržovienā – 146 gīv.
*Koršā – 123 gīv.

### Kėtas suodas

*Baltakėške – 15 gīv.
*Baltlaukės – 0 gīv.
*Bargānē – 0 gīv.
*Barvīdē – 30 gīv.
*Bērėške – 0 gīv.
*Brėidpjaunės – 0 gīv.
*Dolkėniške – 10 gīv.
*Gaušīnā – 4 gīv.
*Gelsuodne – 15 gīv.
*Gerolėške – 5 gīv.
*Gėrale – 16 gīv.
*Godėške – 22 gīv.
*Goivienā – 0 gīv.
*Jakštelėškes – 6 gīv.
*Juokšā – 20 gīv.
*Juonātē – 24 gīv.
*Juonavėngės – 11 gīv.
*Jocē – 45 gīv.
*Kentralē – 0 gīv.
*Kėitkolnės – 11 gīv.
*Kėntiolē – 13 gīv.
*Kėškelvētē – 9 gīv.
*Kūle Dauba – 10 gīv.
*Kolšėkā – 7 gīv.
*Lēnartėške – 12 gīv.
*Matātē – 11 gīv.
*Mėksuodnės (kaima dalės) – 0 gīv.
*Mėžėkā – 22 gīv.
*Pabongėne – 5 gīv.
*Palėipē – 15 gīv.
*Paramuotės – 6 gīv.
*Pašatrėjė (kaima dalės) – 17 gīv.
*Petrātē – 21 gīv.
*Pietrėkē – 1 gīv.
*Porvē – 11 gīv.
*Rapalē – 25 gīv.
*Raudėške – 11 gīv.
*Ražiokā – 4 gīv.
*Siebā (kaima dalės) – 6 gīv.
*Senėjė  Kalnėškē – 7 gīv.
*Sėmotėške – 10 gīv.
*Skliaustē – 6 gīv.
*Skrozdīne – 0 gīv.
*Smolka – 0 gīv.
*Smėlgē – 43 gīv.
*Suoblaukės – 8 gīv.
*Spokātē – 26 gīv.
*Stanėške – 51 gīv.
*Stīgarē – 0 gīv.
*Šluovē – 11 gīv.
*Talānē – 0 gīv.
*Traulienā – 13 gīv.
*Ožmėistės – 20 gīv.
*Ožsmėlgē – 5 gīv.
*Venckėškē – 26 gīv.
*Žadovienā – 72 gīv.
*Žāsūgals – 21 gīv.
*Žėlėškē – 2 gīv.


## Nūruodas
*https://web.archive.org/web/20070927121205/http://www.telsiai.lt/index.php?ItemId=33292

kateguorėjė:Telšiū rajuona seniūnėjės
Loukė

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Loukes seniūnėjuo, seniūnėjuos cntros. Anuo gīven 777 gīventuojā.

## Istuorėjė
Senuobė Loukė bova nuognē svarbos perkības centros. Čė liob sovažiout pėrklē ėš Kiedainiu, Tėlžės, kėtū vėitu. Bova rengiamė juomarkā. Loukė gīvena garsos žemaitiu svieta līgintuos Tads Blėnda.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Everests

thumb|250px|Everests
**Everests** (), da vadėnams **Džuomolongma** vuo **Sagramata** īr aukštiausės svietė kalns, esontės Hėmalaju kalnū grondinie ėr ėškėlės i 8848 m aukšti. 

Pėrmė̄jė Everesta vėršūne pasėikė alpėnėstā Edmund Hillary ė Tenzing Norgay 1953 m. gegožė 29 d.

Kateguorėjė:Azėjės kalnā
Edmund Hillary

thumb|200px|Edmund Hillary
**Edmonds Hėlaris** (*Sir Edmund Percival Hillary*; g. 1919 m. lėipas 20 d. - 2008 m. sausė 11 d.) bova Naujuosės Zelandėjės alpėnėsts, katros draugė so šerpu Tenzing Norgay 1953 m. gegožė 29 d. pėrms ikuopė ė aukštausi svieta kalna Everesta. Ba šėta ons da dalīvava kuopėmuos ė daugel svieta vėršoklniu, dalīvava žīgi i Pėitū ašėgalī Antarktėduo. Paskum labā prisėdiejė pri alpėnėzma vīstima svietė, Nepala žmuoniū riemėma.

Sers Hėlaris bova Anglėjuo ėšvėntėnts i rėterius, a Naujuojė Zelandėjė pavaizduots ont duolėrė valiotas.

Puo Everesta iveikėma Hėlaris pasakė sava draugō Džuordžō:„ Ka gi Džuordžā, Mes ivėikėm šėta šmiki“.

Hillary
Kateguorėjė:Naujuosės Zelandėjės žmuonis
Vėikšnalē

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Loukės seniūnėjuo, 6 km ī pėitos nu Loukės. Anuo gīven 298 žmuonis.

Mietslie īr medėne Švėntiauses Panuos Marėjės Gluobas bažnītalė (pabėngta būdavuotė 1912 m.), Vėikšnaliū pagrėndė̄nė muokīkla, koltūras centrs.

## Istuorėjė
2001 m. Vėikšnaliūs gīven 298 žmuonis.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Baltėninkā

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Loukės seniūnėjuo. Anuo gīven 276 gīventuojē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Paršežeris

**Paršežeris** īr ežers Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, Varniū regėjuonėnem parkė, aple 5 km i rītus nū Laukovuos. Ont pėitėnė ežera kronta stuov Puožerės miestalis. Palē legendas puo ežera ein kūlėgrinda.

Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā
Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Varniu regėjuonėnis parks

thumb|250px|Loksta ežers
**Varniū regėjuoninis parks** īr Žemaitėjuo, Telšiū, Šėlalės ė Kelmės rajuonūs. Apėm 10152 ha pluota. Parka dėrėkcėjė isėkūrus Uožtakiu suoduo. 

Lonkītėnė uobjektā:
*Žemaitiu aukštomuos kalnā: Medviegalis, Oukštagėrė, Šatrėjė, Vembūtū pėliakalnis, Muoteraitis, Sprūdis, Biliuoniu pėliakalnis, Borbėškiu pėliakalnis
*Ežerā: Loksts, Paršežeris, Bėržulis, Strevs, Glūds 
*Ėstuorėnes gīvenvėitės: Paondenie, Varnē, Puožerė.

## Nouruodas
*Tėnklopės varniuparkas.lt (lietoviu kalbuo)
* Info.lt (lietoviu kalbuo)
* Supermedia.pl (lietoviu kalbuo)

Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Kateguorėjė:Kelmės rajuons
Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Hernán Crespo

**Hernán Jorge Crespo** īr Argentėna futbolists. Ons žaid puolėjė puozėcėjuo ož Inter Milan kuomanda ė Argentėnas futbuola rinktėnė. 

**Karjiera**

* 1993-1996: River Plate
* 1996-2000: Parma
* 2000-2002: Lazio
* 2002-2003: Inter Milan
* 2003-: Chelsea
* 2004-2005: A.C. Milan 
* 2006-: Inter Milan

Kateguorėjė:Futbolininkā
Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis
Žadovienā

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Loukės seniūnėjuo. Anuo gīven 72 gīventuojā.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Akmena

**Akmena, Dongė** aba **Danė** īr opės Vakarū Lietovuo. Prasėded Kretingas rajuonė, prī Mažūju Žalėmū suodas. Tek pėitvakariu krīptim, partek par Kretinga. Paskum tek Klaipiedas rajuono ė Klaipiedas miestė itek i Koršmarės. Ta īr dėdliausė Klaipiedas miesta opės. Terpokarė gadīnie Dongie liuob būt ousts. Šiuo gadīnie Dangie tonkiausē plaukiuo mažė laivalē, īr ėrkloutūju klobs. Dongie stuov prėšvartouts laivs Marėdėjanos (aba Merdėjans).

## Ėntakā
* Kairė̄jė:
** Rauduonopis (ėlgoms 6,6 km),
** Varopis (aba Šakė) 8,5 km,
** Vinkšnopis, 8,3 km,
** Vainėikopis, 12,7 km,
** Šokopis (aba Šokīs), 17,0 km,
** Skruoblopis, 12,9 km,
** Pėlsopis, 9,7 km,
** Borkštėns, 11,4 km,
** A – 1, 5,0 km,
** Dopoltis (aba Rastaunīks), 4,8 km,
** Jaurīkla, 12,2 km,
** Degals, ėlgoms 8,7 km,
** Babrūnė, 14,2 km,
** Buonė, 7,6 km,
** Eketis (Eketė), 23,1 km,
** Ringelis 6,3 km.
* Dešėnė̄jė:
** Ōžoulopis, ėlgoms 3,0 km,
** Šlaveita, 12,7 km,
** Konėgopis, 3,2 km,
** Paulikopis ? km,
** Joudopis 5,0 km,
** Tėnžė, 20,7 km,
** Dūmešis, ėlgoms 9,0 km,
** Pormalė, 3,0 km.

Aukštopis Žemaitėjuo vadėnams Akmena, vuo Mažuojuo Lietovuo (Klaipiedas krašte) Dongė aba Danė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Lietovuos opis
Kateguorėjė:Klaipieda
Žemaitėjės ekuonomėka

**Žemaitėjės ekuonomika** - Žemaitėjės krašta vėsos ūkis, korės gamėn vėsuokius materialinius ė nematrialinius pruoduktus ė apsėmuokiejėma pagrindo pardavuo anus sava žmuonims ė eksportou i kėtus pašalius ė kraštus. Dėdeliausė dali tuo ekonuomikuo sodara naptuos pardėrbėms, žemės ūkė pruodoktu gamība ė pardėrbėms, cėmėnta gamība, parkruovėma ė transportavėma darbā par Klaipiedas ousta ė kėtū žemaitėjės miestu pramuonėnė ė kėtuoki gamība.

Žemaitėjės ekuonuomika iēt i vėsuos Lietovuos ekuonomika, kuri, sava ruožto, īr ES ekuonomikas ė vėsuos pasaulėnės ekonuomikas dalės. 

Žemaitėjuo nier smarkē ėšvīstita pramuonė, vo daugiau (rēk skaičiu) žemės ūkis. Pramuonė daugiau vīstuoma dėdiūsiūs miestūs (Šiaulē, Mažeikē, Gargždā, Telšē, Tauragie, Naujuojė Akmenė). Maista (pėina ė mēsuos pruoduktu, alaus, dounas) – daugomuo miestu; tekstilės – (Šiaulē, Plongė, Tauragie); buitiniu priekiu – (dvėratē, televizuorē) - (Šiaulē); naptuos pardėrbims – (Mažeikē), baldu –(Gargždā), statības medžegū – (N. Akmenė, Koršienā, Tauragie, Gargždā) ė t.t. 

Žemaitėjuo augėnamė kvėitē, linā, rogē, rapsā, bolbės, daržuovės, rītūs - cokrėnē runkelē. Derlėngiausės žemės īr Kelmės, Raseiniu, Jorbarka rajuonūs. Iš gīvoliū augėnamė galvėjē, kiaulės, vėštas. Īr kelets žovū augėnima firmu (Pasroujė, Paopīs, Bobē, Laikšės). Žagarie ė Pagiegiūs veisamė žėrgā.

Žemaitėjė kert kelets svarbiū transpuorta artieriju: autuostrada Kauns-Klaipieda, plėntā Paneviežīs-Palonga, Suovietsks-Rīga, senāsis Žemaitiu plents ė kt. Svarbiausi gelžkelē: Vėlnios-Klaipieda so atšako link Mažeikiu, Suovietsks-Radvėliškis. Laivams plauktė opė īr tiktās Nemuns.

### Žemaitėjės torėzmos

Žemaitėjė tor dėdlės naėšnaudoutas turėzma galimībės. Žemaitėjuo īr poiki gamta ė namažā ėšlėkusiu koltūriniu, istuorėniu, religėniu arkitektūras pamėnklu. 

Dėdliuojė ožsėine turistu dalės atvīkst ėš Latvėjės, Lėnkėjės, Ėspanėjės, Suomėjės ė Švedėjės. Dėdlie dalės anū aplonka Žamitėjės nacijuonalėni parka. Namažā turėsto atvažiou lėipas mienesiė, ka Žemaitiu Kalvarėjuo vīkst dėdėijē atlaiā

Kateguorėjė:Žemaitėjė.
Gerolėškė (Telšē)

**Gerolėške** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Loukės seniūnėjuo. Anuo gīven 5 gīventuojā.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Godėškė (Loukė)

**Godėške** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Loukės seniūnėjuo. Anuo gīven 22 gīventuojā.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Jakštelėškės

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Loukės seniūnėjuo. Anuo gīven 6 gīventuojā.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Goivienā

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Loukės seniūnėjuo, ož 1 km ī rītos nu Loukės. Anuo nagīven gīventuojā.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kėnā

thumb|Kėnėjės etnėnis pasėskėrstīms

**Kėnā** gal reikšt:

*Vėsi Kėnėjės arbe Taivana (Kėnėjės Respoblėkas) gīventuojē, nepaisont onū tautībės (prėklausėma etnėnē gropē). Tai vadinamuoses kėnu nacėjės (中华民族 *Zhōnghuá Mínzú*) atstuovā īr.
*Tik Kėnėjės Liaudies Respoblėkas gīventuojē.
*Etnėnē kėnā, vadėnamė hanē, Kėnėjės gīventuoju daugoma.
*Ožsėinė gīvenantės etnėnē kėnā.

KLR tor 1,3 mlrd. gīventuoju ė pėrmaun palē gīventuoju skaitliu svietė. 

Kateguorėjė:Kėnėjės tautas
Japuonā

**Japuonā** (日本人; *Nihonjin, Nipponjin*) - tauta, sosėfuormavos dabartėnės Japuonėjės terėtuorėjuo, besėruokounantė japuonu kalba. Svietė īr api 130 mln. japuonu kėlmies žmuoniū. Daugiausē japuonu gīven Japuonėjuo (127 mln.). Tēp pat daug japuonu gīven Brazėlėjuo ė JAV. Termėns "japuonā" gal būt vartuojams kalbont api Jamato žmuonis, Ainu ė Riūkiū gīventuojos.

Kateguorėjė:Azėjės tautas
Švedā

**Švedā** - Euruopas tauta, basėrokoujontė švedu kalba, katra prėgol germanu kalbuoms. 

Vėsam svietė īr aple 13 mėlėjuono švedu, katru dėdliuojė dalės gėven Švedėjuo (aple 8 mln)., kėtu dėdliuojė dalės gėven daugiausē JAV (aple 600 tūkst.), Kanaduo (aple 300 tūkst.), Suomėjuo (aple 300 tūkst.) ėr Australėjuo (aple 100 tūkst.).

Švedam artėmas, lėngvėstėnio ė koltūtėnio-ėstuorėnio puovėizēs, tautas: nuorvegā, danā, ėslandā, vuokėitē ė farerėitē.

Kateguorėjė:Šiaures germanā
Islandā

**Ėslandā** - šiaurės Euruopas tauta, basėrokoujontė ėslandu kalba, katra prėgol šiaures germanu kalbuom. 

Vėsam svietė īr aple 450 tūkstontiu ėslandu, katru dėdliuojė dalės gīven Ėslandėjuo (aple 300 tūkst.), kėtu dėdliuojė dalės gėven daugiausē Kanaduo (aple 75 tūkst.), JAV (aple 50 tūkst.) ėr Danėjuo (aple 15 tūkst.).

Ėslandam artėmas, lėngvėstėnio ė koltūtėnio-ėstuorėnio puovėizēs, tautas: danā, airē, škuotā, farerėitē, švedā ė nuorvegā.

Kateguorėjė:Šiaures germanā
Danā

**Danā** - Euruopas tauta, basėrokoujontė danu kalba, katra prėgol germanu kalbuoms. 

Vėsam svietė īr aple 5,9 mėlėjuona danu, katru dėdliuojė dalės gėven Danėjuo (4 963 806 danā), kėtu danu dėdliuojė dalės gėven daugiausē JAV (1 430 897), Kanaduo (170 780), Brazilėjuo (140 000) ėr Australėjuo (aple 100 tūkst.).

Danam artėmas, lėngvėstėnio ė koltūtėnio-ėstuorėnio puovėizēs, tautas: nuorvegā, švedā, ėslandā, vuokėitē ė farerėitē.

Kateguorėjė:Šiaures germanā
Nuorvegā

**Nuorvegā** - Euruopas tauta, basėrokoujontė norvegu kalba, katra prėgol germanu kalbuom. 

Vėsam svietė īr aple 10-12 mėlėjuono nuorvegu, katru dėdliuojė dalės gėven Nuorvegėjuo (aple 4,3 mln.) ė JAV (aple 4,5 mln.), kėtu dėdliuojė dalės gėven daugiausē Kanaduo (363 760) ė kėtor.

Nuorvegam artėmas, lėngvėstėnio ė koltūtėnio-ėstuorėnio puovėizēs, tautas: švedā, danā, ėslandā, vuokėitē ė farerėitē.

Kateguorėjė:Šiaures germanā
Latvē

**Latvē** (latv. *latvieši*) – šiauries Euruopas tauta, vėitėnē Latvėjės gīventuojē, gīvenantės rītų Baltėjės jūras pakrontie ė šiaurė nu lietoviu ė ruokounantės latviu kalba. 
 
Vogol statėstėka, 2010 m. sausė 1 d. Latvėjuo latviu gīvena 1 351 489, aba 59,4% nū vėsu Latvėjės gīventuoju. 

Šnuots latviū gīven ė kėtuos valsībies svietė, vuo daugiausē:
* JAV – 87 564
* Rosėjuo – 35 000
* Kanaduo – 20 000
* Brazilėjuo – 20 000
* Australėjuo – 18 938
 

Kateguorėjė:Latvėjė
Kateguorėjė:Baltā
Farėrėitē

**Farėrėitē** - Euruopas tauta, basėrokoujontė farėru kalba, katra prigol germanu kalbuom, ėr īr dėdlē artīma islandu kalbā. 

Vėsam svietė īr aple 80-90 tūkstontiu farėrėitiu, katrū dėdliuojė dalės gīvėn Farėrū saluos (48 322), vuo kėta dėdliuojė dalės gīven daugiausē Danėjuo (21 687), Norvegėjuo (500-1000), Islandėjuo (aple 500).

Farėrėitems artėmas, lėngvėstėnio ė koltūtėnio-istuorėnio puoveizēs, tautas: švedā, danā, islandā, škuotā ėr airē.

Kateguorėjė:Šiaurės germanā
Nuorvegėjės kruona

**Nuorvegėjuos kruona** (nuorvegėškā - *norsk krone*) - oficialos Nuorvegėjuos pėnėgs. ISO 4217 kuods īr "NOK".

Kateguorėjė:Valiota
Trīškiū seniūnėjė

**Trīškiū seniūnėjė** (liet. - *Tryškių seniūnija*) īr Telšiū rajuona šiaurės rītūs, admėnstracėjės centros – Trīškē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Trīškē – 1555 gīv.
*Dūsēkē – 727 gīv.
*Pabalve – 251 gīv.
*Obėške – 215 gīv.
*Pateklienā – 133 gīv.
*Kėršē – 112 gīv.

### Kėtė suodnā

*Badaukē – 25 gīv.
*Biedakā – 16 gīv.
*Boišā – 8 gīv.
*Dėrmēkē – 50 gyv.
*Domītrā – 0 gīv.
*Ėlgėnes – 0 gīv.
*Joudėikielē I – 0 gīv.
*Joudėikielē II – 0 gīv.
*Joudėikē – 0 gīv.
*Joudiejā – 30 gīv.
*Joudsuode (kaima dalės) – 0 gīv.
*Kiaulakē (kaima dalės) – 13 gīv.
*Kėlpėške – 18 gīv.
*Krugeliškė – 4 gīv.
*Laumē – 4 gīv.
*Lėilienā – 64 gīv.
*Leventē – 0 gīv.
*Maldenē – 26 gīv.
*Mėinuorėške – 2 gīv.
*Mėckėške – 25 gīv.
*Nabažā – 8 gīv.
*Padegopės – 14 gīv.
*Pavėrvītės – 23 gīv.
*Puožātē – 2 gīv.
*Stakmėnē – 6 gīv.
*Staurīlā – 24 gīv.
*Sokantē – 41 gīv.
*Sūropės (kaima dalės) – 0 gīv.
*Svėrātē – 45 gīv.
*Šarkolne – 14 gīv.
*Tauragienā – 8 gīv.
*Ožsėinē – 1 gīv.
*Vainuotē (kaima dalės) – 30 gīv.
*Vėsgėnē (kaima dalės) – 3 gīv.
*Žīlātē – 0 gīv.


## Nouruodas
*https://web.archive.org/web/20060502003514/http://www.telsiai.lt/index.php?ItemId=33284

kateguorėjė:Telšiū rajuona seniūnėjės
Varniu seniūnėjė

**Varniū seniūnėjė** () - *Varnių miesto ir apylinkės seniūnija*, onsktiau **Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjė**) īr Telšiū rajuona pėitūs; admėnėstracėjės cėntros – Varnē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Varnē - 1274 gīv.
*Janapuole – 465 gīv.
*Gėntolā – 370 gīv.
*Pavondene – 323 gīv.
*Ožtakē – 261 gīv.
*Druobūkštē – 132 gīv.
*Dėdlīsės Palūkstės – 127 gīv.
*Popėnē – 125 gīv.

### Kėtas suodas

*Alekšiuonē – 5 gīv.
*Bagėnā – 32 gīv.
*Baltlaukės (suodas dalės) – 0 gīv.
*Barstiegā – 24 gīv.
*Bartlaukės – 13 gīv.
*Barzdē – 0 gīv.
*Bauželės – 14 gīv.
*Čepātē – 2 gīv.
*Daktarėške – 8 gīv.
*Daukontā – 28 gīv.
*Dėdliejė Borbėškē – 26 gīv.
*Dėdkėške – 15 gīv.
*Dikvėitės – 6 gīv.
*Dvarvėitē – 28 gīv.
*Ėidiuotā – 33 gīv.
*Gaidelē – 0 gīv.
*Gaudkolnės – 22 gīv.
*Gegožkolnės – 6 gīv.
*Gelžītē – 0 gīv.
*Gėrmantėške – 10 gīv.
*Guodelē – 9 gīv.
*Guomalē – 35 gīv.
*Graužā – 29 gīv.
*Grėkėinas – 3 gīv.
*Godelē – 19 gīv.
*Godėške – 0 gīv.
*Gvalda Mėšks – 0 gīv.
*Janapuoles kaims – 0 gīv.
*Jaušātē – 20 gīv.
*Jaušītē – 3 gīv.
*Juonėkātē – 10 gīv.
*Jocėške – 0 gīv.
*Kairē – 2 gīv.
*Karklėškē – 4 gīv.
*Kėinėške – 0 gīv.
*Kēsā – 50 gīv.
*Klāšėškē – 13 gīv.
*Klobuokā – 47 gīv.
*Kūjānē – 67 gīv.
*Kolšėškē – 10 gīv.
*Lapalē – 7 gīv.
*Lenkalē – 5 gīv.
*Lenkvėitē – 0 gīv.
*Lentėne – 6 gīv.
*Lėngienā – 63 gīv.
*Mažasės Palūkstės – 13 gīv.
*Mažieje Borbėškē – 15 gīv.
*Medėškē – 0 gīv.
*Miestalės – 96 gīv.
*Miežėinā – 19 gīv.
*Mėksuodnės – 37 gīv.
*Mėlvīdėškē – 17 gīv.
*Naujieje Kolnėškē – 36 gīv.
*Nevardienā – 34 gīv.
*Paberžtve – 0 gīv.
*Pabėržolės – 72 gīv.
*Padvarē – 11 gīv.
*Paežerės – 2 gīv.
*Pagėrgždotės – 22 gīv.
*Pagloustės – 2 gīv.
*Panakatės – 56 gīv.
*Parešketės – 5 gīv.
*Pasprūde – 4 gīv.
*Patėltės – 4 gīv.
*Razmā – 42 gīv.
*Rekstē – 2 gīv.
*Rėdėkā – 11 gīv.
*Rotkalnės – 13 gīv.
*Romšėške – 3 gīv.
*Siebā – 19 gīv.
*Sėrėške – 8 gīv.
*Skėrmontėške – 28 gīv.
*Skrandienā – 23 gīv.
*Stabėne – 4 gīv.
*Šakalėne – 0 gīv.
*Šaltmėrē – 3 gīv.
*Šauklē – 35 gīv.
*Šaukštielės – 8 gīv.
*Šerpātē – 43 gīv.
*Šėlā (suodas dalės) – 4 gīv.
*Šūkānē – 7 gīv.
*Ongorē – 9 gīv.
*Opetas – 1 gīv.
*Ožgėrē – 6 gīv.
*Ožruotkolnės – 2 gīv.
*Varnelē – 76 gīv.
*Vembūtā – 9 gīv.
*Venē – 0 gīv.
*Vīdmontā – 19 gīv.
*Vėlka Mėšks – 2 gīv.
*Zduonėške – 50 gīv.
*Žebenkavs – 0 gīv.
*Žīlātē – 22 gīv.
*Žiuoge – 11 gīv.
*Žėrgu Ganīklas – 0 gīv.
*Žvejielėške – 0 gīv.
*Žvėrgždē – 24 gīv.


## Nūruodas
*Aple Telšius

kateguorėjė:Telšiū rajuona seniūnėjės
Janapuolė

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 465 gīventuojē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Indėeuruopėitē

**Indėeuruopėitē** – vėsas tautas ė koltūras, katruos ruokounas indėeuruopėitiu kalbuom. Pri anū prigol zars vėsas Euruopas kalbas be fėnougru (samiu, suomiu, estu ė vengru), basku, maltėitiu kalbas, ė tēpuogė kėtas senuosės Euruopas – akvitanėitiu, etrosku, iberu, tartezėitiu, retu kalbas. Diel kai katrū mėzernā ėšlėkosiu senuosės Euruopas kalbū klasėfėkavėma tebedėskotounama. 

## Nūruodas
* Apžvelgėms

Kateguorėjė:Tautas
Pavondenė

**Pavondenė** () y miestalis Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 323 gīventuojē. Miestalis pakliūn Varniū RP. Šalep telkša Glūda ežers, stūksa Muoteraitė, Sprūda pėliakalnē. Īr Šv. Vuonas bažninčė. 

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Uožtakē

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo, 1 km nū Varniū. Anuo gīven 261 gīventuos. Īr Varniū regėjonėnė parka admėnėstracėjė.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Druobūkštē (Telšē)

**Druobūkštē** () ī suoda Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, Varniu miesta ėr apīlinkės seniūnėjuo. Anuo gīven 132 gīventuojē. Druobūkštē stuov ont kelė terp Laukovas ė Varniu, šalėp Loksta ežera vakarū kronta. Suoduo rasti senuobėnē kapā.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Popėnē (Telšē)

**Popėnē** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 m. Poėniūs gīvena 125 gīventuojē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Badaukē

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo gīven 25 gīventuojē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Trīškē

**** () īr gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo, anuos cėntros. Anuo gīven 1555 gīventuojē. Suoda īr pri Vėrvītės opės. Stuov bažninčė, dvars, Šv. Fluorėjuona kuoplītstolpis.

## Istuorėjė
Trīškē mėnavuojama nū XVI omžė. 1792 m. miestalis gava Magdeborga teisė. Čėštās liob gīvent magtings žīdu kuolektīvs.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Pavėrvītis

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo gīven 23 gīventuojē.

## Nouruodas
* https://web.archive.org/web/20070312061258/http://www.countryside.lt/lt/lankytinos/mini-lankytina/?rid=588
* https://web.archive.org/web/20070213081055/http://vakarulietuva.lt/lt/pages,id.247
* https://web.archive.org/web/20070927121246/http://www.telsiai.lt/index.php?796748012
* https://web.archive.org/web/20070927224944/http://www.oginski.lt/PARKAI/rajparkai.lt.htm

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Puožātē

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo gīven 2 gīventuojē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Godėškė (Varnē)

**Godėške** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo nagīven gīventuojē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Mažāsis Palūkstis

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo 2001 m. gīvena 13 gīvėntuoju.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Islandėjės kruona

**Islandėjės kruona** (islandėškā - *króna*, daugėskaituo - *krónur*) - uofėcēlos Islandėjės pėnėgs, ėšdalėnams i 100 auraro. ISO 4217 kuods īr „ISK“.

Kateguorėjė:Valiota
Kateguorėjė:Islandėjė
Danėjės kruona

**Danėjuos kruona** (Danėškā - *danske kroner*) - oficialos Danėjuos pėnėgs, tēp pat ons vėik ė Fareru saluos ė Grenlandėjuo. ISO 4217 kuods īr "DKK".

Kateguorėjė:Valiota
Estėjės kruona

**Estėjuos kruona** (Estėškā - *Eesti kroon*) - oficialos Estėjuos pėnėgs. ISO 4217 kuods īr "EEK".

Estėjė nuo ėstuojėma ī ES 2004 m. sėik ėsėvestė Euro.

Kateguorėjė:Valiota
Mėinuorėškė

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo, ož 2 km ī šiaures vakaros nu Trīškiū. Mėinuorėškie gīven 2 prietelē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Davids Galeanos Olivera

thumb|Dr. David Galeano Olivera, 2016.
**Davids Abduons Galeanos Olivera** (g. 1961 m. vasarė 18 d. Asunsjuonė) ī Paragvajė kalbėninks, antropoluogs, filoluogs, švieties, Gvaraniu kalbuos ė kultūras lėciejaus steigies tēpuogė anuo prėzėdėnts.

## Ėšsimuokslėnėms

1979 m. gava vėdorėni ėšsėlavėnima *Gral. Bernardino Caballero* kuolegėjuo Asunsjuonė. 1985 m. Asunsjuona valstībėniam onėversitetė igava gvaranių kalbuos bakalaura laipsni. Tamė onėversitetė tēpuogė igava daktara laipsni paskenies srėtīs: gvaraniu lingvistėkas ė filuoluogėjės (1998 ė 1999 m.), tīrimu metodoluogėjės (2000 m.), onėversitetinės didaktėkas (1994, 1995 m.), bendruosės lingvistėkas (1987 m.), tēpuogė *Ntra. Sra. de la Asunción* katalėkėškamė onėversitetė – antropoluogėjės (1988 m.) ė terptautinės etnoluogėjės ėr antropoluogėjės (1991 m.).

## Darbs onėverstetė
Davids Galeanos Olivera īr Asunsjuona valstībinė onėversiteta šėtūm fakoltetu pruopesorios: filosuopėjės (gvaraniu filoluogėjė), medėcėnas muokslu, puoliteknėkas, gamtuos ė tėksliuju muokslu. Vaduovaun antropoluogėjės, muoksliniu tīrimu metodoluogėjės, sėocēluogėjės ėr ėspanu kalbuos katedruom.

## Gvaraniu kalba
David Galeano Olivera 1985 m. isteigė Gvaraniu kalbuos ė kultūras lėcieju ė nū pat anuo isteigėma īr anuo prėzidents (so trompuom partraukuom). Tēpuogė īr tuos istaigas gramatėkas, lėteratūras, dėdaktikas ė kultūras pruopesorios. Aktīvē uorganėzuo gvaraniu kalbuos ė kultūras puoselēma Paragvajō ė ož ano rėbū. Uorganėzuo ivairius kultūrėnius rengėnius, kuonferencėjės, semėnarus, fuoromus, vakaruškas. Regionėniu gvaraniu kalbuos skīriu steigies. Vīriausībėniu, JTO kuomisėju, Paragvajė indienu asuocēcėjės ė kėtū kultūrėiniu uorganėzacėju narīs. Daugelė knīngu autorios, bendrāutorius, kōrdinatorius. Ož dėdli duovi i švietėma ė gvaraniu kalbuos vīstīma apduoveniuots valstībėnēs ė terptautinēs apduoveniuojėmās.

Davida Galeana Oliveras parašītas knīngas:
* *Mbo’ehao arapapaha Guarani ha España ñe’ême – Calendario Escolar Bilingüe* (1988 m.)
* *Jakavere ypykue (15 káso ñemombe’u)* (1989 m.)
* *Guarani Rayhupápe mbohapyha* (1995 m.)
* *Guarani Rayhupápe irundyha* (1995 m.)
* *Diferencias gramaticales entre el Guarani y el Castellano: estudio contrastivo, y su incidencia en la educación* (1999 m.)
* *Káso Ñemombe’u* (1999 m.)
* *Antropología – Avakuaaty* (2002 m.)
* *Guarani Ñe’êkuaaty – Lingüística (en) Guarani* (2002 m.)
* *Sentimientos – Temiandu Pytu* (2002 m.)
* *Pukarâmeme* (2007 m.)
* *Pukarântevoi* (2007 m.)
* Tēpuogė straipsnē gazietūs, žornalūs, kuonperėncėjūs.

## Šėima
Davids Galeanos Olivera gīven Kapiatuo (Cėntrėnis departaments), vedė̄s, tora 4 vākus. Žmuona Sabina (gvaraniu kalbuos ė geuologėjės specēlistė), vākā Edgars, Norma, Chorchė ėr Anai.

## Nūruodas
* Ėnternetinis poslapis
* Poslapis vikipedėjuo

Galeano Olivera, D.
Pabalvie

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Trīškiū seniūnėjuo. Anuo gīven 251 prietelės.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vėišvienā I

****, arba **Vėišvienā I** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 552 prietelē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Rainē

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 1070 prieteliu.

## Istuorėjė

Nakti ėš 1941 m. bėrželė 24 d. ī 25 d., Rainiu mėškelie SSRS Raudonuojė armėjė žiaurē nožode aple 80 kaliniu (ėntelektualo, tėisėninku, puolėtėku ė kėtu nėikuo nenosėkaltosio Lietovuos žmuoniu, oždarīto ī Telšiu kaliejėma). Tas vadėnama Rainiu žodīnes.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vembūtā

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo. Anuo gīven 268 prietelē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vėišvienu seniūnėjė

**Vėišvienu seniūnėjė** () īr Telšiū rajuona cėntrė; adminėstracėjės cėntros – Vėišvienā.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Rainē – 1070 gīv.
*Vėišvienā I – 552 gīv.
*Vembūtā – 268 gīv.
*Paežerė – 160 gīv.
*Rūdopē – 128 gīv.

### Kėtė suodnā

*Brūnuopės – 0 gīv.
*Bornē – 38 gīv.
*Dargvainē – 19 gīv.
*Degenē – 4 gīv.
*Dėlbā – 26 gīv.
*Dėmātē (suodnas šmuots) – 6 gīv.
*Domītrā – 13 gīv.
*Gečā – 37 gīv.
*Gerolē (suodnas šmuots) – 6 gīv.
*Getautė – 48 gīv.
*Juomantā – 12 gīv.
*Klėbes – 7 gīv.
*Kongē – 12 gīv.
*Koprē – 0 gīv.
*Kvėilē – 48 gīv.
*Laporvē – 5 gīv.
*Liodvėkavs – 1 gīv.
*Liūnā – 12 gīv.
*Medėškē – 86 gīv.
*Mėldagė – 0 gīv.
*Moitātē (kaima dalės) – 16 gīv.
*Nakruošėškē – 53 gīv.
*Pakapē – 22 gīv.
*Pakauskē – 0 gīv.
*Pamavīs – 20 gīv.
*Parakauskē – 9 gīv.
*Patomšalē – 54 gīv.
*Plepā – 22 gīv.
*Rėngalē – 8 gīv.
*Roišienā – 13 gīv.
*Sakalā I – 21 gīv.
*Sakalā II – 37 gīv.
*Sīdeklės – 5 gīv.
*Sīderē – 89 gīv.
*Skliaustē (suodnas šmuots) – 0 gīv.
*Skujėne – 1 gīv.
*Stolpėnā – 43 gīv.
*Sūropės – 2 gīv.
*Sorvėlā – 36 gīv.
*Šiemā – 1 gīv.
*Vabalē – 6 gīv.
*Vėišvienā II – 17 gīv.
*Vėlkakē – 11 gīv.


## Nūruodas
*https://web.archive.org/web/20070927120934/http://www.telsiai.lt/index.php?ItemId=33275

kateguorėjė:Telšiū rajuona seniūnėjės
Paežerie

**Paežerie** īr suodas:
*Paežerie (Telšē) - Telšiu rajuonė
*Paežerie (Mažeikē) - Mažeikiu rajuonė
Žarienu seniūnėjė

**Žarienu seniūnėjė** (liet. - *Žarėnų seniūnija*) īr Telšiū rajuona pėitūs, pėitū-vakarūs, admėnstracėjės centros – Žarienā.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Žarienā – 588 gīv.
*Kegā – 152 gīv.
*Felėksavs – 87 gīv.

### Kėtė suodnā

*Ankantā – 6 gīv.
*Arėškė – 8 gīv.
*Botkā – 25 gīv.
*Dėlbė – 3 gīv.
*Gailėškė – 8 gīv.
*Gėrkantėškė – 66 gīv.
*Gėrmantėškė (kaima dalės) – 0 gīv.
*Karštenē – 56 gīv.
*Kerelėškė – 27 gīv.
*Klāšē – 12 gīv.
*Kliuokā – 4 gīv.
*Lelā – 3 gīv.
*Medsuodnis – 32 gīv.
*Mėlkontā – 9 gīv.
*Nagorka – 7 gīv.
*Paplienėjė – 15 gīv.
*Pluotėnė – 23 gīv.
*Pranckā – 0 gīv.
*Rešketienā – 2 gīv.
*Ropšē – 1 gīv.
*Saušėlės – 14 gīv.
*Šaltopē – 5 gīv.
*Šėlā – 2 gīv.
*Tarvīdā – 11 gīv.
*Ožmėnėjā I – 31 gīv.
*Ožmėnėjā II – 19 gīv.
*Vertėninkā – 15 gīv.
*Vėntelėškė – 18 gīv.
*Vėsmaldā – 19 gīv.


## Nouruodas
*https://web.archive.org/web/20060502003521/http://www.telsiai.lt/index.php?ItemId=33282

kateguorėjė:Telšiū rajuona seniūnėjės
Rīškienu seniūnėjė

**Rīškienu seniūnėjė** () īr Telšiū rajuona cėntrė, adminėstracėjės cėntros – Rīškienā.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Rīškienā – 854 gīv.
*Lėiplaukė – 293 gīv.
*Ožgėrē – 189 gīv.
*Lauka Suoda – 177 gīv.
*Jodrienā – 147 gīv.
*Berkinienā – 108 gīv.

### Kėtė suodnā

*Brazdėikē – 83 gīv.
*Brėzgā – 88 gīv.
*Degotē – 2 gīv.
*Galkontē – 15 gīv.
*Gaubelē – 24 gīv.
*Ėrkėnē – 13 gīv.
*Ėrtogans – 0 gīv.
*Kerelėškė (kaima dalės) – 0 gīv.
*Kriepštā – 70 gīv.
*Koudē – 70 gīv.
*Mėlėikē – 27 gīv.
*Moitātē – 11 gīv.
*Narotē – 16 gīv.
*Nešokoutē – 6 gīv.
*Porplē – 33 gīv.
*Robežātē – 50 gīv.
*Smėltėnē – 24 gīv.
*Suodalė – 16 gīv.
*Vėlkas – 6 gīv.
*Želvātē – 73 gīv.
*Žėlvėtē – 13 gīv.


## Nouruodas
*https://web.archive.org/web/20070927121028/http://www.telsiai.lt/index.php?ItemId=33286

kateguorėjė:Telšiū rajuona seniūnėjės
Degotē (Rīškienā)

**Degotē** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 m. Degotiūs gīvena 2 žmuonis.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Koudē (Telšē)

**Koudē** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 70 prieteliu.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Lėiplaukė

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Rīškienu seniūnėjuo. Anuo gīven 293 prietelē. Suoduo stuov medėnė Šv. Jorgė bažnīčė, tēpuogi īr pagrėndėnė mokīkla.

## Istuorėjė

Suoda mėnavuojama nū Vėdoromžiu, kūmet prėklausė Ceklė žemē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Felėksavs

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 87 prietelē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Lelā

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 3 prietelē.

## Istuorėjė
Čė stuoviėjė Lelū dvars, katron vėituo bier lėkės oužuols. 

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Šėlā (Telšē)

**Šėlā** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė ė Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 6 prietelē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vertėninkā

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo. Anuo gīven 15 prieteliu.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Žarienā

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Žarienu seniūnėjuo, seniūnėjuos cėntros. Miestalie stuov bažnītalė.

## Istuorėjė
2001 metās Žarienūs gīvena 588 žmuonis.

## Šnekta
Žarienū šnekta (šiaurės žemaitē telšėškē) 1970 m. nuognē tīrė ė aple anou ėšgoldė S. Birkantienė.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Graužā (Telšē)

**Graužā** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 29 prietelē.

Nu 1993 Gaužūs ēn festėvalės "Bliūza naktės".

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Atsinaujėnontė energėjė

[thumb|300px|Viejė malūns [Žemaitėjė|Žemaitėjuo. Viejė energėjė īr vėins ėš dėdliausē aplėnka saugontės energėjės šaltenės]]

**Atsėnaujėnontė energėjė** efektivē ėšnauduo atsenaujinontios energėjuos šaltenios, kāp pavīzdiou saulės, viejė, lītaus, bongu. 

Atsėnaujėnontės energėjuos teknuoluogėjės ėvairau nu saules energejės, viejė energėjės, hėdraenergėjės, biuomases ė biuodegalu transportou.

Vėsam svietė atsėnaujėnontės energėjės šalteniu panauduojems plīnt. Glabnuojės šėtuos energėjuos teknuoluogėjės tėisiuogē, aba netėisiuogē remas saules vēkėmo. 

Daba svietė platiausē nauduojama biuomasės ernergėjė, pavīzdiou medenas degėnėms. Ontrs dėdliausē panmauduojams svietė atsėnaujėnontės energėjuos šaltenės īr vondens (hėdra) energėjė.

Kateguorėjė:Energetėka
Klāšėškē

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo, ož 5 km ī pėitos nu Varniū. Anuo gīven 13 prieteliu.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kolšėškē (Telšē)

**Kolšėškē** () ī suoda Telšiū rajuonė, Varniu miesta ėr apīlinkės seniūnėjuo, ož 5 km i pėitvakarius nu Varniu. Anuo gīven 10 prieteliu. Kolšėškē stuov šalėp Lūksta ežera ė pelkės, ont kelė i Laukova. Par pėitėni šmuota tek Duomonts.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Pabėržolės

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo. Anuo gīven 72 prietelē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Parešketės

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo, ož 4 km ī šiaurės vakaros nu Varniū. Anuo gīven 5 prietelē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Šauklē (Telšē)

**Šauklē** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo, ož 2 km ī vakaros nu Varniū. Anuo gīven 35 prietelē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Varnelē

**Varnelē** () ī suoda Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, Varniu miesta ėr apīlinkės seniūnėjuo, 7 km i vakarū posė nug Varniu. Anuo gīven 76 prietelē. Suoda stuov ont kelė Tverā-Varnē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Bolbiu potra

thumb|200px|right|Bolbiu potra.

**Bolbiu potra** (aba **Bolbiu kuošė**) īr jiedis ėšdėrbts ėš bolbiu, dėdlē popoliaros vėsom svietė. Bolbiu potra dėrbama ėšvėros bolbes anas sogrūdont, gal īdiet ė pėina, svėista, mēsas ėr ėvairiū kėtū priedu. 

Kateguorėjė:Jiedē
Ozbuons

**Ozbuons** īr ėnds, skėrts laikītė skīstem. Kaklelis paprastā īr siauros, a pagrėnds platos. Ka skīstis geriau biegto ont briaunuos īr griovelis. Ozbuons to ronkena ktra vadėnama osa. Ozbuonā tradėcėškā īr muolėnē, no dabar īprastė stėklėnē, metalėnē, plastmasėnē. Ozbuone laikuoms pėins, kėsėlios, rūgpėinis, alus ė kėtė gieralā.

Kateguorėjė:Rakondā
Tuomatu zopė

right|thumb|Tuomatu zopė

**Tuomatu zopė** - zopė, padėrbta ėš tuomatu, gal būt jiedama šalta, aba šėlta. Ana dėdlē puopolerė JAV ė JK. Ana tēpat galėms pasėdėrbt ėš mėiltieliu, aba kuoncervu.

Kateguorėjė:Zopės
Achiako

thumb|Achiako

**Ajiaco** ī vištė̄nas zopė ėš Kuolombėjės. Nuors šmuots Kuolombėjės kraštū tora skėrtingus receptus, puopoleriausio laikuoms *ajiaco santafereño*, katros ožvadints Kuolombėjės suostėnės Boguotas čestē.

Tuo zopie būn vištė̄nas gabalā so kaulo, kokorūzu gabalā ė dvējū, aba trejū rūšiu vėitėnės bolbės ė gvaskas pagards, katros īr puopoleros vėsuo Amerėkuo.

Achiako tepuogė taisa ė Kubuo.

Kateguorėjė:Zopės
Opīnas seniūnėjė

**Opīnas seniūnėjė** (liet. - *Upynos seniūnija*) īr Telšiū rajuona rītūs, admėnstracėjės cėntros – Opīna.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Opīna – 521 gīv.
*Kaunatava – 460 gīv.
*Vainuotē – 246 gīv.
*Kėrklē – 233 gīv.
*Žėimovienā – 220 gīv.
*Gaulienā – 112 gīv.

### Kėtė suodnā

*Badmakē – 12 gīv.
*Bestē – 1 gīv.
*Degotē – 45 gīv.
*Dėrvuonienā – 87 gīv.
*Endrėitėškē – 9 gīv.
*Gėntenē – 96 gīv.
*Graudūšē – 7 gīv.
*Kiaulakē – 25 gīv.
*Lėipokā – 0 gīv.
*Montvīdā – 51 gīv.
*Naujikā – 27 gīv.
*Padvarninkā – 5 gīv.
*Pakalnėškē – 19 gīv.
*Pašatrėjė – 18 gīv.
*Paškovienā – 29 gīv.
*Patomšē – 28 gīv.
*Paopė̄nės – 0 gīv.
*Pavėrvīte – 7 gīv.
*Pervainē – 5 gīv.
*Pietrėkē (kaima dalės) – 9 gīv.
*Tetervėne – 2 gīv.
*Obėškes kaims – 11 gīv.
*Ožpelkē – 0 gīv.
*Ožviedare – 0 gīv.
*Vertelē – 8 gīv.
*Vėsgėnē – 5 gīv.
*Žaliuonė – 1 gīv.
*Žė̄lakē – 30 gīv.



## Nūruodas
*https://web.archive.org/web/20060502003448/http://www.telsiai.lt/index.php?ItemId=33278

kateguorėjė:Telšiū rajuona seniūnėjės
Opīna (Telšē)

**Opīna** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjuo, ī rītū posė nu Telšiū, seniūnėjės cėntros. Opīnuo gīven 521 prietelės.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Kaunatava

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 460 prieteliu.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Vainuotē

**** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 246 prietelē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Žė̅lakē (Telšē)

**Žė̄lakē** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo gīven 30 prieteliu.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Paopīnis (Telšē)

**Paopė̄nės** () - gīvenvėitė Telšiū rajuonė, Opīnas seniūnėjė. Anuo nagīven prietelē.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės