open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ėntaks

thumb|222x222px|Ėntaks, ītekons i pagrindėnė opė
**Ėntaks** aba **ītakīs** īr tuokis opiekšlis aba opės, katra ītek i kėta, tonkiausē dėdlesnė opė. Ėntaks tonkiau būn trompesnis ė siauresnis nekāp opės, katruo ons ītek.

Vagol kronta ėš katruo (veizant nug ėštakas) ėntaks atsrūn, ėntakā ī vadėnamė dešėnēsēs ė kairēsēs. Vėita, kor ėntaks ītek i kėta opė, vadėnama santaka īr.

Kateguorėjė:Opis
Vingis

[thumb|250px|[Virvītės vingis]]

**Vingis** aba **lonktis** ī opėis vaguos rongīmasės, srūvėms ne tėisē, vuo tonkē lonkstontėis ė šuonūmpi.

Nuogniausē vingorioun opis, katras tek par pluokštēs līgomas. Tūmet pavėršious sruovės ard statu īlenkta opėis kronta, vuo dogna sruovės neš smiltis prī golstė ėšlenkta kronta. Kāp pasėdar dėdlis vingis, siauriausiuo vėituo opės tonkē pargriauž tėisesni taka, tēp palikdama senvagi.

Kateguorėjė:Opis
Klans

thumb|250px|Klans ont kelė

**Klans, bala** ī nedėdlis, čiesėšks ondens telkėnīs, katros pu lītaus, plūda, tirpstont snėigou. Klans gal būtė ė vėsā mažioks, keliū cantimetru dėdloma, ė keliū dešimtiu metru. Dėdlė klanā maiša transporta ēsmou.

Kateguorėjė:Ondens telkėnē
Ēmontē

**Ēmontē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 59 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tvenkėnis

[thumb|250px|[Sablauskiu tvenkėnīs, Akmenės raj.]]

**Tvenkėnis**, jēb mažos tūmet **prūds** īr tuokis žmuogaus padėrbts ondens telkėnīs, katros palėik, kūmet par opė patvenkiama tvanka. Ana vald ondens aukštoma tvenkėnie. Tvenkėnis ī dėrbams ka dėrbtom alektra tvankuo esontiuo ondens alektrėnie, anou ondou nauduonams laukus lāstītė, gīvoliu, žmuoniū gierėmou. 

Lietovuo dėdliausė tvenkėnē īr Kauna marės (63,5 km²), Ontalėiptės marės (19,11 km²), Elektrienu marės (12,64 km²).

Mažos, ėškasts, bet ne ožtvenkts tvenkėnoks vadėnams kūdra ī.

Kateguorėjė:Ondens telkėnē
Kateguorėjė:Tvenkėnē
Sėitova

thumb|250px|Sėitova opie

**Sėitova, sėitovs, sėitovīs, dombra** ī gėlos līgomū opėis šmuots terp dvėjū siekliu aba terp stāgiū opėis vingiu. Sėitovas būn opėis vingė ėšlinkėmė, kor opės smarkiausē griauž dogna.

Sėitovūs tonkē miegst kavuotėis žovis.

Kateguorėjė:Opis
Tvonka

[thumb|250px|Tvonka ont [Virvītės Kapienūs]]

**Tvonka** ī tuokis pastats, katros skersā parkert ondens sruovė ė tāp pakel anuos ondens aukštoma. Tāp ož tvonkuos palėik tvėnkėnis. Tvankas būdavuojamas ėš kūlė, betuona, medė, būn ė pīlėms, katros prėlaik ondeni.

Tvonkas seniau liuob dėrbtė ondens melnīčės, daba dėrbėn alektrėnėms.

Gomtuo sava tvankas būdavuo dabrā.

Kateguorėjė:Bodīnkā
Kronts

[thumb|250px|[Lonkesas opėis kronts]]

**Kronts** aba **kronta** ī sausomuos dalės, katra tėisē gol prī kuokėtās ondenė. Kronta jousta skėr ondeni nug žemės. Kronts būn prī bikuokė dėdlesnė ondens telkėnė – jūrės, opėis, ežera. Ka ondens aukštoms tonkee mainas ta ė kronta jousta nie vėsačies vėiniuoda.

Diel skėrtinga ondens telkėnė ė dirvas atmaina krontā būn nuognē skėrtingė: jūriu krontūs gal būtė ėš smiltiu sogoldytė paplūdīmē, vuo gal būtė ė statūs skardē.

Kateguorėjė:Žemės vėitas
Atlajė

thumb|250px|Kairie veiziama Nemona atlajė

**Atlajė** aba **atsiauta** īr opėis slienė dalės, katra par plūdus ė palaidas apsem ondou. Atlajuo sogol opėis nešamas žemės: smėltės, muolis, domblos. Artiau opėis vaguos sogol ropesnė smėltės, tūliau – smolkė smėltės so muolio ė domblo.

Atlaju dirva nuognē skalsinga īr. Atlajūs būn ganīklas, pėivas, aukštiau dėrbamė daržā.

Kateguorėjė:Opis
Brastva

[thumb|250px|Brastva par [Veržova|Veržovuos opiekšli Vėlniou]]

**Brastva** aba **brīdis, brėda** ī gomtėnis aba dirbtėnis sieklis, skirts parbristė, parjuotė a parvažioutė opė, ežera aba pelkė. Senuobie brastvū svarboms liuob būtė nuognē dėdlis: šalep anūm būdavuojės miestā, pėlis. Senuobės Lietovuo šalep pėliū, paskavuojėma vėitu liuob būtė dėrbamas pakavuotas brastvas, aple katras liuob žėnuotė tėktās vėitas žmuonis. Tuokės brastvas, padėrbtas ėš kūlė, žvīra, šakū ī vadėnamas **[[Kūlėgrinda|kūlėgrinduom]]**. 

Paskom kāp pradietė būdavuotom tėlptā, tāp brastvu pradie mažietom. 

Kateguorėjė:Žemės vėitas
Šlapīmė

thumb|250px|Šlapīmė

**Šlapīmė** (aba ***šlapībė, šlopmie***) ī tuokė vėita ont žemės, katra dėdlė̄jė metu dali būn vėsa šlapė. Šlapīmies aug vėsuoki vilgšmė miegstōs augalā, tas īr vairiū gīviu rūšiu nomā. Šlapīmės skėrstuomas i liūnus, ožpelkiejosės medės, maršas, viržīnus.

Lietovuo daba īr aple 16350 kv. km šlapīmėm laikuomu vėitu (tas ožjėm aple 25 % šalėis pluota). 

Kateguorėjė:Žemės vėitas
Akiū pluovīkla

thumb|right|250px|Akīu pluovīkla ont sėinas 

**Akiū pluovīkla** - prėimuonė plautė aba skalautė akīm. Tonkē naudonamas darba vėituos, katruos gal notėktė nelaimingė notėkėmā.

Kateguorėjė:medėcėna
Kateguorėjė:rakondā
Sala

thumb|250px|Sala ežerė

**Sala** īr žemės pluots, katron ėš vėsū posiu sop ondou. Anas būn jūriūs, ežerūs, opies, liūnūs. 

Vagol sava pasdėrbėma salas būn:
*žemīnėnės - anas īr nug žemīna atskėrtas dalis;
*opėnės - anas padėrb opėis nešamas dromzlės;
*volkanėnės - tuokės salas palėik kāp vėdor ondėnė ėškīl ognėkalnis;
*kuoralėnės - tuokės salas paderb truopėku jūriūs augontiu kuoralu kiaukotā.

Dėdliausė sala svietė ī Grenlandėjė.
Kiaušu glaists

[thumb|right|250px|Kiaušu glaists porškams one prīš kėlėma roušupmu [bondielis|bondieliu]]

**Kiaušu glaists** - kuondėterėjuo nauduonams pruodkts. Tonkē ožporškams, aba ožtepams prīš kepont bondielios aba kėtos kuondėterėjės jiedios.

Kateguorėjė:jiedē
Pagrīžovīs

**Pagrīžovīs** () īr gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo 5 km i vakarus nug Tītovienu, ont kelė Kelmė–Tītovienā. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 461 žmuogos. Par suoda srūn Grīžova. 

## Bodīnka ė paslaugas
Ī toberkoliuozės lėguonėnė ė sanatuorėjė, palėkė dvara būdinkā ė parks, dėrb pradėnė muokīkla, bėbliuoteka, paštos (LT-86011), dvė kriautovė. Stuov Kalvinkolnis.

## Akuonuomėka
Vīraun žemės ūkis, tonkiausē augalėninkīstės ūkē. Šmuots žmuoniū ožsījem ė ougėnīnkīstė, tonkiausē augėn braškės. Ī kiauliu fermas ė medė ėšdėrbėma pabrėks. 

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Aukštėškē

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 41 žmuogos.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Bodriūnā

**Bodriūnā** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.

Suoduo gol Bodriūnu kūlis so dobenio.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Īlinkė

**Īlinkė**, (da ***īlinkis, īlinkmie***) īr ondenīna, jūrės, ežera aba opėis dalės, katra īr tuoluokā īlinkos i sausoma, bet jongias so lėkosio ondenio. Dėdlės ondenīna īlinkės sīkēs vadėnamas jūrėm. Siauras ėr gėlės jūrės īlinkės vadėnamas fjuordās (anūm īr gausoms Norvegėjuo, Čėlie, Grėnlandėjuo). Nedėdlės, bet gerā pakavuotas īlinkės īr atkolas, vuo seklės, atskėrtas smėltiu šmuoto īr vadėnamas lagūnuom.

thumb|500px|center|Sartū ežera īlinkės

Kateguorėjė:Ondens telkėnē
Vaga

thumb|200px|Vasara ėšsausiejos opiesma vaga

**Vaga** īr žemiausė slienė dalės, katruo bieg opės.

Vaguo renkontis smėltėms a domblou daras sieklē, salas, katras paskom ėštėsa vaga praded dalintom ė atsėšakuojėmus.

Dabartėnės opiu vagas ėr anūm slienē īr padėrbtė tėrpstontiu ledīnu. Jēgo opiu slienē kāp ė nesėmain, tā opiu vagas čiesās keit plūdā, leds, šalmens, palaidas, vingoriavėms, žmuogaus darbā. 

Kateguorėjė:Opis
Galmėnātē

**Galmėnātē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo, 4 km nug Kiaunuoriu. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
NordBalt

**NordBalt** -  alektras tėnklū jongtės terp Lietovuos ė Švedėjės. Ta jongtės somėslīta 2004 m., vuo dėrb nūg 2015 m. groudė. Jongtėis magtingoms īr 700 MW. Dėlioujė dalės jongtėis ēn par Baltėjės jūras dogna.

Kateguorėjė:energetėka
Nadia Savčenko

**Nadia Savčenko** (, g. 1981 m. gegožė 11 d.) - Okrainas puolitėkė, Okrainas Parlamenta narie ė Uora magtīngomu uopėcērė. Anou 2014 m. pagruobė Rosėjės specēlēsės tarnības, atvežė i Rosėjė, tėisė ė pasvadėna i dabuoklė. Tas nutėkėms dėdlē pagadėna Rosėjės ė Okrainas santīkius. Rosėjė kaltėn anon, ka ana būktās nožodios do Rosėjės žornalėsto.
Siaurėma

[thumb|250px|Siaurėma, katra jong [Koršiu marės ė Baltėjės jūra]]

**Siaurėma** īr ondens jousta, katra ēn terp žemīnu aba salū, ė jong do šalep esontio ondens telkėnio aba anodoms dalis.

Kateguorėjė:Ondens telkėnē
Plumbo

thumb|right|200px|Plumbo dėsks
thumb|right|200px|Lars Erik Blokkhus

**Plumbo** - ruoka mozėkas gropė ėš Nuorvegėjės. Pėrmuojė alboma ėšlēda 2002 m.

Kateguorėjė:mozėkontā
Sie Gubba

thumb|right|200px|Sie Gubba dėsks

**Sie Gubba** - tautėne ruoka mozėkas gropė ėš Nuorvegėjės. Pėrmuojė alboma ėšlēda 1998 m.

Kateguorėjė:mozėkontā
Vassendgutane

thumb|right|200px|Vassendgutane dėsks

**Vassendgutane** - ruoka mozėkas gropė ėš Nuorvegėjės. Gropė sosėbūrė 1996 m.

Kateguorėjė:mozėkontā
Hellbillies

thumb|right|200px|Hellbillies dėsks

**Hellbillies** - ruoka mozėkas gropė ėš Nuorvegėjės. Gropė ėkorta 1990 m. Uole miestalie, Nuorvegėjuo. Pėrmuojė alboma ėšlēda 1992 m.

Kateguorėjė:mozėkontā
Girteka

UAB **Girteka Logistics** - Lietovuos transpuorta bėndruovė. Ta īr vēna didžiausių Lietovos transpuorta bėndruoviu, tor gera šmuots fūru, katruos važioun zars vėsuo Euruopuo. Bėndruovės centrinė būstėnė īr Vėlniou.

## Istuorėjė
Girteka bova ėkorta 1996 m.

Kateguorėjė:bėndruovės
FIVB

thumb|FIVB luoguotėps

**FIVB** () - terptautėnė tėnklėnė federacėjė. Organėzoun oficēlios tėnklėnė luošėmos. 

## Istuorėjė
Organėzacėjė bova ikorta 1947 m. Prancūzėjuo. 2010 m. bova 222 asuocėjoutu valstībėniu federacėju nariu. Lietova īr tēpuogė FIVB narie.

Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Kateguorėjė:Tėnklėnis
Palaida

thumb|250px|Palaida Nemona žemopie

**Palaida** ī čiesos, kūmet kuožnās metās pakīl opėis ondens aukštoms. Tūmet ondou būn ne tėktās vaguo, bet ėr ožpėl atlajė, lonkas. Palaida randas kāp ėš pu žėimuos ėm tėrptė snėigs, leds, pašals.

Lietovuos opies pavasarė palaida prasėded aple kuova mienesi. Ondou kīl 10-16 dėinū ė laikas pakėlė̄s 40-60 dėinū. Ondens aukštoms būn 1,5-6,0 m. Jēgo palaida būn nuognē spierė aba ledā ožgrūd vaga tūmet gal būtė ė plūds.

Kateguorėjė:Ondou
Plūds

thumb|250px|Par plūda Čekėjuo ožpiltė nomā

**Plūds** aba **tvans** ī nuognē dėdlis ondens aukštoma pakėlėms, dėdlis ondens parteklios. Gal rastėis smarkē paplūdos opē, ežerou, jūrā aba kėtam ondens telkėniou.

Tonkiausē plūds randas opies: ondou nuognē pakīl pu dėdlė, ėlga lītaus, gausē ė spierē tėrpstont snėigou ėš pu žėimuos (par palaida), pavasarė čieso opie sosėgrūdos ledams. Jūruo, dėdliūs ežerūs plūds kīl kāp būn dėdlis bongos (oudra), aba conamis. Da plūds atsėrand jēb sogriūn tvanka. 

Plūds tonkee būn dėdlė nelaima: ondou ožpėl ė soteriuo žmuoniū truobesius, ūki, torta, soteriuo jiedi, augalus, gal' paskondintė žmuonis, gīvius, ožtročītė gerama ondeni, dėrva.  

Kateguorėjė:Ondou
Žėlātē (Tītovienā)

**Žėlātē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 25 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Antborgas

thumb|250x250px|Antborgas Monguolėjuo
**Antborgas** aba dā ***samborgas, antpalā, antborbas*** īr leda kauborē, katrėi pasėdėrb ėš opėis ondenė, parsėmošosė par leda, aba ėš pužemėnė ondenė, žėimuos čieso ėštrīškosė ont žemės pavėršiaus. Tonkiausē būn tenās, kor īr omžėns šalmėns. 

Nedėdlės antborgas pasėdėrb Lietovuos opies, ežerūs ė Koršiu maries.

## Šaltėnē




Kateguorėjė:Leds
Ogėnskė kanals

thumb|250px|Ogėnskė kanals

**Ogėnskė kanals** - LDK kanals (daba esons Baltarosėjuo) 1783 m. sojongė̄s Baltėjės ė Jouduosės jūru basėinus.

Kateguorėjė:kanalā
Kateguorėjė:Baltarosėjė
Rėma Baškienė

**Rėma Baškienė** ( g. 1960 m. spalė 25 d. Kentriūs, Kelmės rajuonė) īr Lietovuos puolitėkė, 2008-2012 m., 2012-2016 m., 2012-2016 m. Lietovuos Seima ė 2020-2024 m. Lietovuos Seima narie, vagol pruofesėjė ėnžėnerė. Šiauliū rajuona muotrėšku uorganėzacėjės "Atgaiva" narie.

Kateguorėjė:2008-2012 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:2016-2020 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:2020-2024 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Dalė Koudītė

**Dalė Koudītė** (1962 m. sausė 21 d. Kaunė – 2023 m. balondė 21 d.) bova Lietovuos puolitėkė, 2012-2016 m. Lietovuos Seima narie, istuorėkė. 1997–2008 m. bova Lietovuos gīvėntuoju genuocėda ė rezistencėjės tīrėma cėntra generalėnė direktuorė. Prigol LRLS partėjē.

Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Ruoks Žėlinskis

right|thumb|287px|Ruoks Žėlinskis

**Ruoks Žėlinskis** (, 1972 - 2017 m.) bova Lietovuos puolėtėks, žiornalėsts, šmuota metu dėrba LNK televėzėjuo, 2012-2016 m. Lietovuos Sėima narīs.

Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Krėstėna Miškėnienė

**Krėstėna Miškėnienė** (*Kristina Miškinienė*, g. 1960 m. spalė 1 d.) īr Droskėninku ė Lietovuos puolitėkė 2012-2016 m. Lietovuos Seima narie. Palē ėšsėlavėnėma īr inžinierė.

Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Rasa Joknevėčienė

[thumb|right|209px|Rasa Joknevėčienė [2018]]

**Rasa Joknevėčienė** (mergautėnė pavardie **Urbonaitė**, g. 1958 m. sausė 26 d. Tėltgaliū suoduo, Panevėžė rajuonė) īr Lietovuos puolitėkė, Kuova 11 akta sėgnatarė, 2012-2016 m. Lietovuos Seima narie, 2019-2023 m. Euruopas Parlamenta depotatė, bovosė Lietovuos respoblėkas krašta keravuojėma mėnėstrė.

|-

Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:Lietovuos ministrā
Arvīds Anošauskis

miniatiūra|Arvīds Anošauskis '''('''2024)
**Arvīds Anošauskis** (, g. 1963 m. siejės 29 d. Vėlniou) īr Lietovuos puolėtėks, istuorėks, poblėcėsts, 2008-2012 m., 2012-2016 m., 2016-2020 m., 2020-2024 m. Lietovuos Seima narīs, krašta keravuojėma ministros. Tėr teruora, genuocėda istuorėjė. Skelb straipsnius moksla lēdėniūs ė poblėkacėjės Lietovuos ė ožrobežė spauduo.

Kateguorėjė:2008-2012 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:2016-2020 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:2020-2024 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėkā
Algėrds Botkevėčios

**Algėrds Botkevėčios** (Algirdas Butkevičius, g. 1958 m. lapkristė 19 d. Paežeriūs) - Lietovuos puolitėks, Seima narīs nu 1996 m. (iskaitont 2012-2016 m.), bovės fėnansu, sosėsėikėma ministros, LR ministros pėrmėninks. Ligė 2017 m. prigolė Lietovuos suocēldemuokratu partėjē, bova anuos līderis.

Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:2016-2020 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:Lietovuos ministrā pėrmėninkā
Mindaugs Bastīs

**Mėndaugs Bastīs** (, g. 1965 m. sausė 29 d. Šakiū rajuonė) īr Lietovuos puolitėks 2012-2016 m. Lietovuos Seima narīs, vagol pruofesėjės zuouoluogs. Kėlėma nū Šakiū. Prigolė LSDP partėjē. 

Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Vilgšnībė

thumb|250px|Vilgšna ont vuoratėnklė

**Vilgšnībė** (da ***driegnoms, driegmie, vilgšna***) īr ondenė bovėms bikor mažuo kėikīstuo.

Vilgšnībė īr tonkiausē nenuorams dalīks jiedie, medėinuo, nes kāp būn perdaug vilgšnībės tāp spierē gausėnas mėkruobā, daikts jiem spieriau mūsuotė, pūtė. 

Kateguorėjė:Ondou
Ėža

thumb|250px|Ėža

**Ėža** (da ***ėžos, īža***) īr vairaus dėdloma graudaus leda gniožalā opėis, ežera, tvenkėnė, jūrės pavėršiou. Sosėdar prīš ožšālont ondeniou, pruoperšūs, atdriekiu čieso.

Lietovuos opies ėža paprastā praded īžtė groudė pradiuo. Kor opėis ondens spieroms somažie, tenās ėža praded kimštėis. Kāp opis ožšāl, tāp ėžas nelėik, bet tuokiūs vėitūs, katras sonkē ožšāl, ėža laikas ciela žėima. 

Kateguorėjė:Leds
Pruoperša

thumb|250px|Pruoperša

**Pruoperša** īr neožšalė̄s ondens pavėršios, katra ėš vėsū posiu sop leds. Opies pruoperšas randas spartesnės tiekmės vėitūs, tenās, kor i pavėršiu ėšēn šaltenē, ītek šėltė ondenā. Ežerūs pruoperšas tonkē palėik šalep opiu ėštaku, šaltėnioutūs krontūs. 

Kāp būn dėdlis speigs, taap ont pruoperšas palėik leda kamšals.

Kateguorėjė:Leds
Pavarvuoklis

thumb|250px|Pavarvuoklē ont truobuos stuoga

**Pavarvuoklis** (da ***varveklis, lekets, palašos, pavarveklis, pavarvolīs***) īr ledėnis, paėlgs, smailos dākts, katros pasėdėrb kāp ondou laš ė tūpat čieso stingst. Diel viejė pavarvuoklis sīkēs gal būtė ne smailos, bet apvalnos.

Tonkiausē pavarvuolē gamėnas žėima par atdriekius: saulė sošėld ont stuogū, mediu golontė snėiga, tas jėm tėrptė, bet naktiuo apentās ožšāl. Tāp kuožna dėina pavarvuoklis vis ėlgie. Tēpuogi pavarvuoklē gausē palėik par apskarda.

Kateguorėjė:Leds
Akės (ondou)

thumb|250px|Akės

**Akės** aba ***prarītės*** ī vėita liūnė, pelkie, ožaugosėm ežerė, kor regietė ondou. Tas īr nuognē pavuojingas vėitas: brendont par liūna muožnē īpoltė i aki ė paskēstė. Akis tonkiausē lėik neožšālosės ė par žėima.

Kateguorėjė:Ondou
Porvis

thumb|250px|Porvis

**Porvis** (, , ) īr paukštis, muokslėškā prėgolons prī tilvėkėniu (*Scolopacidae*) šeimuos. 

Vėršogalvis vėinuodā ėšėlgā drīžouts. Kūna vėršos šmuotouts jouduom ė roduom diemiem. Apatiuo kūns labiau balzgans. Snaps ėlgs, nolinkė̄s, joudā rods īr. Staibē ėlgė, mielinā pilkė.

Lietovuo porvis laikas terp kuova ė rogpjūtė. Given liūnūs, kēsīnus, šlapiūs pėivūs. Kėni dėrb ont kēsa, doubalie, katra ėškluo sausa žuolė. Ded 4 kiaušius, katrėi ī žalvė, diemietė.

Porvis ī rets, kieravuojams paukštis.

Kateguorėjė:Paukštē
Žvirzdos

thumb|250px|Žvirzdos

**Žvirzdos** (da ***žvirzdā, žiegzdra, gargždos***) īr nedėdlē, apvalnē kūlalē vēk ba smėltiu. Ons randas srauniūs opiekšliūs, ont jūrės kronta. Žvirzdos so smėltim paderb žvīra. 

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Maurā

thumb|250px|Maurā kūdruo

**Maurā** () īr tuokis ondens augals, prėgolons prī vėinskiltiu augalū.

Gausē aug ont stuovintė ondens: prūdūs, kūdrūs, senvagiūs, ežerieliūs, ravūs, liūnūs. Ožkluo ciela ondens pavėršiu. Anūm lapā nuognē mizernė, kvietkotē baltė.

Maurā īr gers jiedis ondens paukštiam (žōsėm, pīlėm), žovėm.

Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Oula

**Oula** aba ***oulos*** īr dėdlis statmenā ėšsėkėšė̄s žemės šmuots, katros tonkiausē tor statius šlātus. Tonkē oulas vėršos būn smailos. Oulas pavėršios īr ciels kūlis, katruo nedeng dėrva nė bikuokės porės žemės. Oulas būn apaugosės nebentās domblēs, kerpėm, samanuom.


File:HangingRock0003.jpg|Dvė oulė
File:KaestekilppenAlterMann.JPG|Oula Vuokītėjės kalnūs
File:Double O Arch-Arches NP-Utah.jpg|Oulėnė arka
File:Amathole mountains, basalt - rsa.jpg|Oula Pietū Afrėkas Respoblėkuo
File:Sugar loaf bluff.jpg|Oula Mėnesuotuo (JAV)
File:Ischia Fungo Lacco Ameno2.jpg|Oula ondenie


Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Kalkē

thumb|250px|Kalkiu karjėrs

**Kalkē** aba ***kalkis*** īr daug kalcė torėns miltelē. Ūkie žėnuomė kalkē īr nūvėras, katras randas ėš kėita ondėnė: vėrėnant ėš ondens gamėnas kalcė ė magnė hėdruokarbuonatā. Kalkius galam ėšvalītė so acta aba cėtrėnas rūgšte.

Ėš kalkiu ė magnė gamėnams cements.

Kateguorėjė:Medegas
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Joudė

**Joudė** īr opiekšlis Žemaitėjuo, Telšiū rajuona šiaurėnie dalie, srūn par Gadūnava seniūnėjė. Prasėded aukštomūs šalep Brievėkiu suodas. Tek šiaurėsp, ītek i Plinkšiu ežera (Šerkšnės–Vėntas basēns).

Prī Joudės stuov Brievėkiu ė Gedrėmū suodė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Miels

thumb|250px|Miels

**Miels** īr tuokė oula, katra īr kuoriets minkštos balts klintėis atmains, padėrbts ėš minerala kalcėta. Miels pasėgamėna ėš mažītiu prīšistuorėniu gīviu griautiu, katrėi sogol jūriu dognūs. 

Miels nauduonams rašīmou ont lentuos, truobesiū, suodnas augalū baltėnėmou, bodavuonē. 
 

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Porvs

thumb|250px|Porvīns

**Porvs** (da ***bliora, liuolis, molvė***) īr ondenė ė bikuokės dėrvas, dombla, muolė maišals. Pasėdėrb pu lītaus, atdriekė, šalep ondens telkėniū ėr anūm dognė.

Porvs gal' būtė nauduonams statībūs, gīdīmou (porva vanas). Par dėdli porvīna īr sonko parvažioutė, parētė, anamė galam nuognē ėšsėteptė.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Domblos

thumb|250px|Domblos

**Domblos** (aba ***maurā***) ī bikuokė ondens telkėnė dognė slūgsons porva šmuots, katros radas ėš dėrvas (īpatingā muolė) dalaliu ėr mėrosiu ondens augalū palėkosiu dromzlu.

Domblos tėnk dėrbamā žemē gerintė.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Tėtnagos

thumb|250px|Tėtnaga kūlis

**Tėtnagos** īr kėita, tonkiausē tomsē pilkuos, jouduos, melsvuos, tomsē roduos spalvuos oula, tor kuokėtās blėzgesi. Randams pramaišiou so mielo.

Tėtnagos nug sena nauduonams vėsuokėms rakondams dėrbėntė: da kūlė gadīnie ėš tėtnaga žmuonis dėrbas gremžtokus, strieliū ontgalius, kėrvātius, kirstielius ė kt. Tēpuogi, tėtnagos nug senuobės liuob būtė nauduonams ognē īžėibtė: geriausē ī žėibtė tėtnaga i plėina (tamtīč ī nauduonams skėltovs) ė pu žiežėlkom pakištė vata, pakulas, pinti.

Lietovuo tėtnagos randams gausiausē Dzūkėjuo.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Rūdė

thumb|180x180px|Balu rūdė
**Rūdė** īr gomtėnė mėneralėnė žaliava (oula), ėš katruos galam padėrbtė metalus.

Lietouvuo nug senuobės ėš balu rūdės (gelžingu pelkiu nūsiedu) liuob dėrbtė gelži, žalvari. 

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Žalvaris

thumb|250px|Žalvarėnė apīronkė

**Žalvaris** īr varė līdėnīs, katron īvēn cinkos. Ons žalvari sostėprėn, prėded lonkstoma, nelēd spierē diltė, rūdītė.

Žalvaris pradiets nauduotė jau III tūkstontmetie pr. Kr. Artėmousiūs Rītūs. Lėgė XVIII a. bova līduoms ėš varė so cinka rūdė ėr medė onglėm. Ėš žalvarė dėrbėntė vėsuoki rakondā, papoušėmā. 

Kateguorėjė:Līdėnē
Kalnalis

thumb|Kalnalis rītū Žemaitėjuo
**Kalnalis** (***kalva***) īr nedėdelis apvalos aba paėlgs žemės ėškėlėms golstēs šlātās. Geuograpėškā kalnalē būn lėgė 200 m aukštoma, vuo aukštesnės vėitas īr kalnā, bet žmuoniū ruoduo ė kalnalē būn vadėnamė kalnās.

Lietovuo īr gausoms kalnaliu Baltėjės ė Žemaitiu aukštomūs. 

Ont kalnaliu nug senuobės bodavuotas suodas, pėlis. Tuoki, gīnībā pariedītė kalnalē īr vadėnamė pėlēkalnēs. 

Kateguorėjė:Žemės vėitas
Kalnalis (rēšk)

**Kalnalis** īr:

* Kalnalis – žemės pāukštiejėms;
* Kalnalis – suoda Kretingas kraštė;
* Kalnalis – suoda Akmenės kraštė;
* Kalnalis – suoda Šėlotės kraštė;
* Kalnalis – suoda Juonėškė kraštė.
Nalaga’at

**Nalaga’at** (hebraju kalbuo rėikš *lėistėis*) īr napelna sėikontė uorganėzacėjė, ėkorta 2002 m., katra uorganėziuna aklū ė kortiū žmuoniū tētra vaidėnėmos. Uorganėzacėjės tėkslos īr platīntė infuormacėjė aple žmuonis gīvenontius so nagalė. Uorganėzacėjė īr Senuobės Džafas oustamiestie.

Kateguorėjė:organėzacėjės
Gerberts Samoėlis

**Gerberts Loėsos Samoėlis, Samoėlė graps** (, 1870 - 1963 m.) bova JK lėberalos puolėtėks ė dėpluomats. 1920 m. ons bova paskėrts Palėstėnas aukšto kuomėsiounaro.

Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis
Skardis

[thumb|250px|Skardis ont [Šošvės kronta]]

**Skardis** (aba ***skardė***) īr nuognē statmens ėr aukštas griuovė, opėis, ežera aba jūras kronts, aba kuokėtās kalna atšlātė.

Skardis randas diel ardīma, katra dėrbėn ondou, vies, šėlomuos skėrtomā. Daug skardiu palėka kāp ledīna darbs.

Īžons opėis skardis ī vadėnams īžiom.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Griuovis

thumb|180px|Griuovis

**Griuovis** (da ***ėšnaša, ėšgriaužėms***) ī tuokis ravs, katra savaimėškā padėrba pu lītaus, atdriekė srūnōs vadaksnē. Griuoviu šlātā nie apaugė̄ augalās, tūdie patsā griuovis apent didlie. 

Griuovē rondas aukštesnies līgomies ė kalnaliūs, katrėi sodarītė ėš porės, lengvuos dėrvas. Griuoviu ėlgoms būn nug keliū metru lėgė cielū keliū kėluometru.

Kāp griuovis apžel, ons vadėnams ragova. Griuovē maiš žemės ūkiou, nes par anūs ėšēn vilgšmie, naudingas medegas ėš žemės.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Ragova

thumb|250px|Ragova Vėlniou, Markotiūs

**Ragova** īr nedėdlė sausa slienės, katra palėka pu ton, kāp ont griuovė šlātū pasdar veliena, ožaug krūmā aba medē. Prīšingā nego griuovē, ragovas jau nabdėdlie.

Ragovū ėlgoms būn nug keliū šimtū metru lėgė 20–30 km, gėloms būn nug keliū metru lėgė keliū dešėmtiū.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Svieta sotvierėms (Vėdas)

**Svieta sotvierėma gīsmie**, katra pu tėkra vadėnas ***Nasadīja sūkta*** (sanskrėtėškā नासदीय सूक्तम&nbsp;= *nāsadīya sūktam*), īr Rigvėdas 129-uojė gīsmie ėš 10-uojė tekėnė. Tuo dainie aprokounams svieta sotvierėms vagol senuobės arėju puovīza.

## Gīsmie

## Nūruodas
* Nasadīja sūkta gīd vėdu gīduorē

Kateguorėjė:Vėdas
Slienės

thumb|250px|Neviežė slienės

**Slienės** (aba ***sliens***) ī paėlgs žemės pavėršė pažemiejėms, tonkiausē būnans abėpos kuokėstā opėis. Siauras ė gėlės slienis kalnūs ī vadėnamas tarpeklēs (aba kanėjuonās). Paėlgs pažemiejėms terp kalnaliu ī kluonis.

Opiu slienis kāp derlingas vėitas nug sena liuob trauktė žmuonis anūs apsėgīventė.

Kateguorėjė:Žemės vėitas
Haifa

**Haifa** ī trets palē dėdloma Izraelė miests. Miests īr šalėis šiaurie, šalėp Vėdoržeme jūras. ~270 tūkst. žmuoniū given Haifuo. Tas miests īr svarbiausis bahaju vieras cėntros.

## Istuorėjė
Miests žėnuoms nū antėkas gadīnės. Ton gadīnie liuob vadīntėis *Sycaminon*. 1799 m. Haifa bova ožjiemė̄s Napuoleuons.

Kateguorėjė:Izraelė miestā
Sviets

thumb|160px|Sviets

**Sviets** (aba *pasaulis*) īr viskos, kas sop žmuogu, kon ons soprant, viskos, kas īr „pu saulė, apšvėista“. Tonkē sviets ī soprantams kāp Žemė, bet nekap planeta, vuo kap vėsi žmuonis, anūm koltūra, istuorėjė.

Sviets gal būtė vadėnams ė kuokėtā atskėra pluotmie so sava riedo: gomtuos sviets, Vakarū sviets, ėšmėslu sviets ė kt.

Kateguorėjė:Žemė
Kielės pėins

thumb|Slėžėkā so kielės pėino
**Kielės pėins**, **agounpėinis** īr ėš agounu, virta atšaldīta ondėnė ė sokraus gamėnams gierals, katrou īr ožpėlamė slėžėkā. Ons ī geriams par Kūčės ė Gavienė. Kielės pėins ī gierals, katros gamėnams buotiu dūšėms pamaitintė.

Agounas gerā ėšmerkamas (palėikamas par nakti), nukuošėmas ė kelis sīkius malamas, ka ėšsėspaustom kū daugiau pėina. Paskom maltas agounas somiešamas so sokrom ė ondenio. Ont gala i kielės pėina dedamė slėžėkā.

Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Agouna

thumb|235px|Laukū augona

**Agouna** (, ) īr žuolėškos pėivu augals tonkiausē so rīškēs žėidās.

Ėšskėr baltas soltis, katras kvaišėn svāmė. Žėidā būn paskėrė, ont ėlgū agounuoju. Žėidū lapalē dėdlē, pluonē baltē, rousvē, raudonē, vėjuolėtėnē. Sobrondėn diežalė, ėš katruos paskom ėšbīr joudas, mizernas sieklalės. Anas prėgol kāp pagardos saldēms jiedēms (bondieliams, bolkams, slėžėkams), ėš anūm gamėnams kielės pėins.

Agounas aug pėivūs, laukūs, dėrvuonūs, pakelies, tēpuogi īr augėnamas prī nomū, daržūs.


Papaver somniferum flowers.jpg|Darža agouna
Poppy seeds.jpg|Agounas
Kelias Naujamiestis-Krekenava.jpg|Šalep kelė žīd aguonas


Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Līgmė

thumb|250px|Līgmė Šviekšnas kraštė

**Līgmė** kėtap ***līgoma*** aba ***līgomė*** īr tuokė žemės vėita, katruos pavėršios īr mažnē pluokštēs, anamė nie dėdlesniū kalnū, kalnaliu, slieniu. 64 % svieta sausomuos līgmės īr. 

Līgmės paprastā būn geras vėitas žemės ūkiou, gīvoliams ganītė. Lietovuo daugoms līgmiu ī šalėis vėdorie, šiaurie, Sovalkėjuo, prī jūras. Žemaitėjuo līgmiu pluotā ēn par Mažeikiu, Akmenės rajuonus, Kretingas rajuona vakarū šmuota, par pėitū Žemaitėjė.

Kateguorėjė:Žemės vėitas
Lenkė

[thumb|300px|[Postalaukė doubie Kelmės rajuonė]]

**Lenkė** aba ***šlātė, douba, doubie*** īr netāsėklingas ėšruodas žemės pavėršė īlinkėms.

Lietovuo paprastā būn lenkės lėgė 100 m skersmenė ė keliuolėkas metru gėloma, bet būn ė nuognē dėdliū (kāp ka Velnė doubie Trakū kraštė). Daugoms lenkiu palėka pu ledīna tėrpėma.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Litvakā

**Litvakā** - žīdā liobė gīventė LDK pluotė ėr anūm nepuotē. Anie liuob rokoutėis lietovėška jėdėš kalbuos ruoda. Nūnuo gadīnie gers šmuots litvaku gīven gausībie svieta šaliu. Terp anūm īr gausoms dėdlē poikē muokīntū ė glabnū žmuoniū.

Kateguorėjė:žmuonis
Tīrā

[thumb|250px|[Rēskiū tīrs]]

**Tīrā** (kėtāp ***tīrs, tīroma***) īr bikuokės platės žemės vėitas, katrūs negiven aba retā given žmuonis, anūs nie dėrbama žemė. Žemaitėjuo tonkiausē tas īr pelkīnā (tīrolē), dėdlē laukā. Svietė nuognē dėdlē tīru pluota ēn šiaurie (vadėnamė tondra), paskom milžėniškė tīrā Rosėjuo, Okraėnuo, Vėdorėnie Azėjė žėnuomė kap stepės, Amerėkuo kap prerėjės, Pėitū Amerėkuo kap Čaks ė Pampas. Afrėkuo gausoms tuokiū tīru, katrėi vadėnamė savanuom. Dėdlē tīrā, katrūs vēk nieks neaug, tėktās daug smėltiu ė kūliu, ī dīkīnės.


Highveld in Gauteng Province.jpg|Velds Pėitū Afrėkuo
Mount Conner, August 2003.jpg|Dīkīnė Australėjuo
Innoko Wilderness.jpg|Tīrā Aliaskuo
Stipa zalesskii Луговая красноковыльная степь около Колыванского озера в Змеиногорском районе.jpg|Stepės


Kateguorėjė:Žemės vėitas
Šalmenē

**Šalmenē** (kėtāp ***pašals, pašuolis***) īr žemės pavėršiou esontė ondenė sošalėms. Atsėrand paprastā žėima, kāp uorā būn šaltesnē kāp 0 °C. Tūmet pasėdar sošalos žemės plota, vadėnama groudo. Kāp būn dėdlis šaltis, šalmenē nosėlād dėdlē gėlē, tuokės žemės nekāp neīkastom. Praded tirptė par atdriekius, pavasari. 

Kraštūs, katrūs šaltis laikas ėlgā, palėik omžėnē šalmenē.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Lauks

thumb|250px|Laukā

**Lauks** īr bikuokė platė žemės vėita, katruos nekavuo medē. Tas gal' būtė pėiva, ganīkla, lonka, dėrvuons, arėms. Dėdlē laukā ba žmuoniū ī tīrā. Kėtasīk lauks būn tėktās ta vėita, katruo kažėkastā augėnama īr (javū lauks, bolbiu lauks).

Aplamā, lauks rēšk mažnē ton pati, kāp ė sviets ("vėita pu saulė, īsauliuo"). Tas žuodis senuobie rēšk "balts, švėisos" (kāp lauks arklis rēšk arklis so balta diemė). Senuobės indu kalbuo žuodis svietou ī *loka* kas ī tuokis pat žuodis, kāp ė lauks. 

Kateguorėjė:Žemės vėitas
Jėdėš kalba

**Jėdėš kalba** - germanū kalbū gropē prėgolontė kalba. Jėdėš tonkiausē rokavuos litvakā ė kėtė Vėdorė ė Rītū Euruopas žīdā. Ana īr gėmtuojė kalba aple 1,5 mėlėjuonou žmuoniū. Pu Euruopas žīdu ėšnākėnma, ė pu tuo, kāp Izraėlė kalba parinkta hebraju, jėdėš nauduojėms jiemė spierē menkietė. 

Jėdėš ožrašuoma hebraju raidiem īr.

Ėš jėdėš šmuots žuodiu pakliova i žemaitiu kalba (*blīns, cepelėns, fains, bėškė* ė kt.).

Kateguorėjė:Germanu kalbas
Svāmie

**Svāmie** (*somnenė*) ī tuokė žmuogaus savībė, kāp ons ėš tėkra mīslie, kon ons dėrb. Tas īr sava atėduos, mīsliu, jausmū nauduojėms savei ė svietou soprastė. Prīšingā, kāp žmuogos ī ba svāmies, ons nesopront kon ons dar, tas rēšk, ož anon vēk tēp vadėnama pasāmuonė (*pasvāmie*). Žmuogos svāmė tonkiausē pamet kāp miegt, sonkē serg, īr gėrts, bet tēpuogi ė šēp, kūmet dėrb kūtās, aplė kon anon nerēk mīslėtė (važiuo dvėratio, ēn, ėlsės ė kt.). 

Kateguorėjė:Dūšė
Atkalnė

[thumb|250px|[Šatrėjės kalna atkalnė]]

**Atkalnė** (kėtāp ***šlāts, atkalnis, atšlātis, atskardis***) īr bikuokė kalna, kalnalė, slienė, lenkės, luomas krašts, jousta nug aukštiausės vėitas lėgė žemiausės.

Atkalnės būn vairaus statoma: liekštas, nūžulnas, aukštuokas, statės. Īpatingā statės atkalnės īr vadėnamas skardēs, īžēs, atbrāluom.

Kateguorėjė:Žemės vėitas
Orvs

thumb|240px|Karvės uolas orvs

**Orvs** īr bikuokė vėita pu žemė, katruo kāptās ī galam pakliūtė. Gal' būtė nug vėsėškā mizernu (kāp ka žvieriū orvalē) lėgė daugel kėluometru gėloma.

Muokslos aple orvus ī vadėnams speleuoluogėjė.

Dėdlė̄jė orvā paprastā randas tėrpstont pužėmė oulienūms. 

Lietovuo orvū īr Bėržu, Pasvalė kraštūs, kor anėi radas kāp smegdoubės. Dėdliausis tuokisā orvs ī Karvės uola.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Eketīs

thumb|240px|Eketīs

**Eketīs** (kėtāp ***eketis, eketie***) īr žmuogaus padėrbėnta skīlie ledė veršom kuokėtās ondens telkėnė. Ana kapuojama so kėrvio, grēžiama so grūžto. Senuobie eketi liuob kirstė ka galietom žlogta skalbtė, semtė ondėni, tēpuogi ka žovis neoždostom pu kūdras ledo. Daba eketius grēž žvejē, katrėi žvejoun ont leda. 

Kateguorėjė:Leds
Piepis

thumb|250px|Piepis

**Piepis** aba **veliena** īr dėrvas slouksnis, nuognē tonkē parsėpīnė̄s so žuoliū šaknėm. Piepis palėik tėktās tuokiūs vėitūs, katrūs gausē aug žuolės; tas rēšk pėivūs, lonkūs, liūnūs, kēsīnūs. Piepis gerā saug dėrva nug ėšplovėma ėr ėšpostyma, tūdie pu piepio žemė būn trāšė.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Vejie

thumb|250px|Vejie

**Vejie** aba **veja** ī tuokė pėiva, katruo aug nedėdlė žuolie a pu anon gol kėits piepis. Savāmė vejės palėik tuokiūs vėitūs, kor īr tonkē vākštuoma ė negal ožaugtė dėdlės žuolės vuo žemė īr gerā soplokta: tas īr ganīklas, takā, vėitas apėnkou truobesius.

Daba vejės paprastā ī siejamas ė keravuojamas šalep nomū, miestu ė miestaliu želdīnūs, suodnuos, parkūs, stadėjuonūs.

Kateguorėjė:Augalā
Kēsīns

thumb|250px|Kēsīns pelkie

**Kēsīns** (kėtāp ***kēsīnė***) īr tuokė vėita, katruo būn gausoms žuoliū kēsū, vuo terp anūm paprastā tėlžt ondou. Kēsīnā būn pelkies, tīrūs, šlapies medies.

Kateguorėjė:Žemės vėitas
Snāgūlė

thumb|250px|Snāgūlės

**Snāgūlė** (kėtāp da ***snāgolė, snāgolie, snāgūlie, snāgė, snaigelė***) ī maža snėiga dalalė, sodarīta ėš smolkotiu leda krėslu.

Kāp sning dėdlės snāgūlės rokounama, ka tas ī *buobas (aba obaga) kāsnē*.

Kateguorėjė:Leds
Viepūtėnis

thumb|250px|Viepūtėnis

**Viepūtėnis** (kėtāp ***viepūtė, viepūtėnė, posnės***) īr snėiga kauborīs, katros palėik pu tuo, kāp vies post snėiga par pūgas. Sogol tuokiūs vėitūs, kor vies ožsėsok: truobesiū kerties, ont pašlātiu, kalnaliu.

Gėlūs viepūtėnē būn sonkē praēnamė ė pravažiounamė, anūs tenk kastė.

Kateguorėjė:Leds
Ramla

**Ramla** īr miests cėntrėnem Izraelie, ož 20 km i pėitrītius nū Tel Avėva.

## Žmuonis
Aple 80 pruoc. gīventuoju īr žīdā ėr aple 20 pruoc. arabā. 2014 m. gīvena 74 tūkst. žmuoniū.

Kateguorėjė:Izraelė miestā
Elėjėzers Ben Jehūds

thumb|200px|Elėjėzers Ben Jehūds

**Elėjėzers Ben Jehūds** - bova litvaks, hebraju kalbas gaivintuos. Gėmė ė auga Vėlniaus gobernėjuo (nūn Godėjuo). Stodėjava medėcėna Prancūzėjuo, bet sosėrga džiuova. Medėcėna stodėjės bėngė ė parsėkielė i Palestėna. Tenās lēda gazieta hebraju kalbuo. Paskom ėšlēda žuodīna. Dėrbā magtīngā, tonkē ė pū 17 adīnū par dėina. Bova žanuots do sīkio, toriėjė vėinioulėka vākū. Abē žmuonas bova sēsis.

Kateguorėjė:žmuonis
Kateguorėjė:Kalbėnīnkā
Atdriekis

thumb|250px|Pu atdriekė notirpė̄s snėigs nug kelė

**Atdriekis** (kėtāp ***atkrėtīs, atmietis***) ī uora temperatūras pakėlėms (atšėlėms) žėimas čieso aba onksti pavasari. Būn ožeejos šėltā, jūrėnē uora sruovē. Par atdrieki apterpst aba vėsā ėštirpst snėigs ė leds, tonkē būn rūks, šlapdraba. Naktėm, aba pu atdriekė apent atšalos uorou palėik plikšals.

Kateguorėjė:Uorā
Apskards

thumb|250px|Apskards ont medė šakū

**Apskards** (kėtāp ***apskarda, apskrabs, apskraba, apkala, apkals***) ī tuokis leds, atsėradė̄s pu tuo kāp sīkiom līn lītos ė šāl. Palėik pu tuo, kāp šėlts uors ūmā ožēn ont šaltuos vėituos. Šalta uora slouksnis tor būtė gana pluons, ka lītos nespietom ožšaltė prīš nokrisdams ont žemės. 

Apskards ī dėdlē pavuojings: ont žemės daras plikšala, ledā kaust vėskon – medius, truobesius, alektras laidus, štolpus, mašėnas. Leda stuoroms gal' būtė lėgė keliū cm, tūdie neėšlaikė̄ sonkoma gal' pradietė lūžtom ė griūtom medē, nomū stuogā. Par apskarda vėskos būn nuognē slėdo, tūdie baisē sonko īr ėr ētė, ėr važioutė. Par tuoki uora būn daug avarėju, žmuonis ūmā nogriovė̄ sosėžaluo.

Kateguorėjė:Uorā
Kateguorėjė:Leds
Ben Guriona uora ousts

thumb|250px

**Ben Guriona uora ousts** (IATA: **TLV**, ICAO: **LLBG**) īr dėdliausis terptautėnis Izraelė uora ousts. 2014 m. par anou keliava aple 15 mėlėjuonu žmuoniū. Īr ož 19 km i pėitrītiu šmuota nū Tel Aviva miesta.

Kateguorėjė:Izraele uora oustā
Speigs

thumb|250px|Par speiga apšalė̄s longs

**Speigs** (kėtāp ***žvarbė, žvarbis***) ī nuognē dėdlis, žvarbons šaltis. Īpatingā dėdlis spėigs būn kāp uora temperatūra nokrent žemiau -30 °C (tūmet vākā nēn i muokīklas, nevīkst vėsuoki darbā). Lietovuo žemiausė žėnuoma temperatūra buva ožrašīta Otenuo 1956 m. vasarė 1 d., kūmet temperatūra nokrėta lėgė –42,9 °C laipsniu šaltė.

Speigs būn kāp žėima ožēn ėš šiaurės aba rītū anticėkluons, nosėstuo gėidrē, tīkūs uorā. Par dėdli speiga ožšāl vėsė ondenā, puošk tuoras, limp šlapis metals, ont longū daras leda rašta.

Kateguorėjė:Uorā
Lėnkėjės kuongresa karalīstė

right|300px|thumb|Lėnkėjės kuongresa žemėolapis

** Lėnkėjės kuongresa karalīstė** aba *Lėnkėjės karalīstė*, *Kuongresėnė karalīstė*, *Kuongresėnė Lėnkėjė* (, ) bova nuomėnalē valstībė, bet ėš tėkrā Rosėjės prėklausomībie bovos karalėjė. Ta karalėjė bova sodarīta palē 1815 m. Vienas kuongresa sprendėma vėituo Varšovas konėgākštėjės. Gīvava nū 1815 lėgė 1916 m. Karalīstė bova 128 500 km² pluots, ėr i anon pakliova Lietovuos Ožnemonė. Suostėnė bova Varšova, valstībėnė kalba - lėnku. Nū 1906 m. Karalėjė bova atstuovaunama Rosėjės imperėjės valstībės dūmuo.

Kateguorėjė:istuorėjė
Kateguorėjė:Lėnkėjė
Filaretā

**Filaretā** (gr. *philaretos*, „duoruos milėituos“) bova slapta stodentu uorganėzacėjė, vėikosė Vėlniaus onėversėtetė nū 1820 lėgė 1823 m. Draugėjės nariū bova 176.

## Žīmūs filaretā

* Tomas Zanas
* Jonas Čečiotas
* Pranciškus Jeronimas Malevskis
* Adomas Mickevičius
* Aleksandras Boreika Chodzka
* Ignotas Domeika
*Stanislovas Moravskis
* Antonas Edvardas Odyniecas
* Onufrijus Pietraškevičius
* Jozefas Ježovskis
* Jonas Viernikovskis

Kateguorėjė:organėzacėjės
Moterys meluoja geriau

**Moterys meluoja geriau** (žem. *Muotrėškas meloun geriau*) - ton patėis ožvadėnėma Daivas Vaitkevėčiūtės ruomana TV serėjals. Ruoduoms par TV3 kanala, nūg 2008 m. vasarė 4 d.

Kateguorėjė:televėzėjė
NAV

**NAV** - valdėška Nuorvegėjės darba ė gerobės admėnėstracėjė. Admėnėstroun suocēlėnės ėšmuokas ė pensėjės. NAV organėzoun pagelba rast darba. NAV dėrb 19 000 žmuoniū.

Kateguorėjė:organėzacėjės
Kateguorėjė:Nuorvegėjė
Naujė̄jė metā

thumb|250px|Naujūju metu fėjerverkā

**Naujė̄jė metā** īr švėntė, notinkantė kuožnū metu patė pėrma dėina, tas īr sausė 1. Anon dėina vagol Grėgalėjaus kalenduoriu prasėded naujė metā. So katalėkībė tuokė nauju metu dėina paplėta pu vėsa svieta. 

Ka naujė metā tor prasėdietė sausė 1 d. pariedė da Ruomas ciesorios Jolėjos Cezaris (46 m. pr. Kr.).

Lietovuo Naujė̄jė metā pradietė švestė sausė 1 d. ne onkstiau kāp XIX o.

Naujū metu pradė baltu kraštūs paprastā ruodė žėimuos sauliegrīža, katra vīkst par Kaliedas. Kāp daba Naujūju laukėms īr svarbiausė švėntės dalės, tāp onkstiau par Kūčės liuob lauktė Saulės pargrīžėma. Naujė̄jė metā žīm senuojė svieta smėrti, nogramzdėma i chauosa, tomsa ė naujė svieta, naujės švėisas ožgėmėma. Tāp čiesos ī atnaujėnams, žmuogos ī liuosos nug anon niešė. Da ė daba žmuonis so Naujēs metās briežas naujus siekėmus, darbus.

Daba Naujė̄jė metā ī švėntamė gausēs fėjerverkās, petarduom, ī vaišėnamasė. 

Kateguorėjė:Šventės
TOKS

**TOKS** () - Lietovuos kelėiviu tuolėmuojė, terptautėne, terpmėistėne ė prīmėistėne transpuorta bėndruovė. Bėndruovie dėrb zars 300 darboutuojū, tor 90 nuosavū autuobosū, par metos parvež aple 2 mėlėjuonā žmuoniū. Bėndruovė da vertas ė smolkiū siontū parvežėmu, bagaža sauguojėmu, autuobosū nuoma, autuobosū pardavėmu, teknėne pagelba kelie, ramuonta, parkavėma paslauguom, reklama ont autuobūsu. TOKS bėndruovė īr "Eurolines", "Linava" ė Euruopas autuobusū stacėjū asuocējacėjū narie.

## Šaltenē

## Nūruodas
*Bėndruovės TOKS tėnklopės

Kateguorėjė:bėndruovės
Plikšals

thumb|180px|Plikšals ont kelė

**Plikšals** (kėtap ***plikšala, plinkšalā***) ī tuokis uors kāp šāl ba snėiga, tas īr sausā. Tūdie par plikšala daug kor palėik pliks leds. Plikšals notink tonkiausē žėima (tēpuogi rodenė pabėnguo, pavasarė pradiuo), kūmet eškrint šlapdraba, lytos, būn rūks aba praded tirptė snėigs, bet paskom uorou atviesos ėš ėškrėtosė ondenė daras leds. Par apskarda plikšals daras vėituo.

Par plikšala leds daras ont keliū, takū, tūdie būn nuognē slėdo ētė aba važioutė. Kelius rēk barstītom smėltėm, pelenās, droska. Dėdlis speigs ba snėiga ī bluogā augalams, ba anėi gal' eššaltė.

Kateguorėjė:Leds
Kateguorėjė:Uorā
Lėfts

200px|right|thumb|Lėfts uora oustė
200px|right|thumb|Vēkontis lėfts uora oustė

**Lėfts** īr kėlėma ītaisos. Būn plataus nauduonėma ė vėsuokiu rošiū. Tonkē pasėtaika būdavuonie ė, tonkiausē aukštūs, bodīnkūs. Lėftā gal būt žmuoniū ė/aba rakondu kielėmou.

Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Ragės

thumb|250px|Arkliū tempiamas ragės

**Ragės** ī važiavėma prīmuonė, skėrta važioutė par snėiga. Ragės gal' būtė tempiamas arkliū, elniu, šonū, žmuoniū.

Lietovuo ragės bova žėnuomas nug XIII a. XVI–XVIII a. šaltėniūs mėnavuojamas vėinkinkės ė dvėkinkės puonu ragės. Žemaitėjuo tonkiausē liuob nauduotė puorėnės ragės so tašītuom aba savāmė lenktuom pavažuom, katras vadėnamas šlajėm. XIX–XX a. da nauduotas ėšēgėnės ragės: šlajokės (šlajėkės), šliedelės.

Ragės liuob nauduotė ė žmuoniem vežtė, ė malkuom ėš medės, šėina ė kt. Liuob dėrbintė šlajės ėš ōžoula. 

Daba ragės nauduonamas retā, tonkiausē so šlajėkėmis važėnie vākā.

Kateguorėjė:Gīvuoliū transpuorts
Pašakarnis (Kelmė)

**Pašakarnis** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šaltis

[thumb|250px|Diel šaltė sošalė̄s [ondou, ėškrėtė̄s snėigs]]

**Šaltis** ī tuokis būvis, kāp nie šėlomuos. Metuoroluogėškā i laikuoma, ka šaltis prasėded kāp uora temperatūra nokrint žemiau kāp 0&nbsp;°C. Žmuonis šalti jaut skirtingā: kāp temperatūra ī žemiau 10 °C jau būn vieso. Nuognē dėdlis šaltis ī vadėnams speigo. Par anon spierē galam sošaltė.

Dėdlis sošalėms ī nošalėms: tonkiausē sošāl ronku, kuoju pirštā, šnuobė, žondā, ausis. Šālont šiorpst skūra nes tāp kūns miegėn mažintė šėlomuos praradėma. Smarkē sošalė̄s žmuogos nab'sėgaud aplėnkuo, praded nejaustė kūna ė gal sošaltė lėg smertėis.

Kateguorėjė:Uorā
Ūkana

thumb|250px|Ūkana vėršom snėiga

**Ūkana** (kėtāp ***ūks, miglė***) ī tuokis rēškėnīs kāp uorė kīb mažiokā lašalē, veizėms uora vilgšnoms (garā). Jēb rūks, katros tēpuogi īr ūkana, palėik tėktās pu tam tikrū uora sālīgu, tāp ūkana īr aplamā bikuoks vaizda sotirštiejėms, apsėblausėms diel uora vilgšmies. Ūkana gal' būtė vandėnams ė nuognē debesouts uors, dolksmos, ė ondens garā, kīlontis nug šilta ondenė, žemės, medės, ė pirtie palėkė̄s gars.

Kāp vasaras vakarė ūkana kīl, tāp rokounama ka zōkē pirti kūrėn.

thumb|left|260px|''Zōkē pirti kūrėn''

Kateguorėjė:Ondou
Kateguorėjė:Uors
Lētausos

**Lētausos** īr opės Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, dešėnė šmuota Jūras opėis ėntaks (Nemona basēns), ītek i anon 145,1 km nug tuos žiuotiū, Žadvānu suoduo. Prasėded 4 km i pėitvakarius nug Rėitava, sotekiejos Jaujopiou ėr Ornopiou. Pradiuo tek i pėitvakarius, vuo nug Klietės žiuotiū so i pėitrītius.

Ėntakā: Vedega, Klietė, Žīgis (dešėnė̄jė), Paparstos (kairīsis).

Bavēk vėsa Lētausa vaga ī ėštėisinta.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Auksūdė Velnė kūlis

thumb|250px|Auksūdė Velnė kūlis

**Auksūdė Velnė kūlis** ī dīvnos kūlis Kretingas rajuonė, 0,84 km i šiaurės vakarus nug kelė Darbienā-Skouds, Maluoniškiu medės pėitėnie posie.

Kūlis 3,7 m ėlgoma, 3,1 m platoma, 20-60 cm augoma īr. Pavėršios plokštis, vėršou ī doubotiu, katras vadėnamas žmuogaus, arklė, kiaulės aba velnė piedom. Aplinkou kūlou aug ōžoulā.

Rokounama, ka prī kūlė nedielės dėina par suma liuob pasėruodytė vuokītoks-velnioks, so katrou žāsdamė pėimenā liuob praluoštė pėningus ė net gīvolius. Neapsėkėntė̄ žmuonis iejė pas konėga, katros pamuokė vuokītokou sodruožtė šermokšlė lazda. Kāp tėktās pėimenokā ton padėrba, tāp ons so baisio alaso paskavuotė pu kūlio ė daugiau nikūmet nebpasėdruodė, tik sīkēs par suma liuob apsėlonkītė suoduo ė šuokėniejėmo par tuoras liuob gōsdītė vākus.

Kateguorėjė:Kretingas rajuons
Kateguorėjė:Kūlē
Gars

thumb|250px|Gars vėršom ondenė

**Gars** ī ondenė aba bikuokė kėtuokė skīstėma bovėms dojėm. Gars tonkiausē nie veizėms, bet sīkēs anon galam ožveizietė: kāp ondou verd, kāp ondou būn šėltesnis nego uors (tūmet palėik ūkana), kūmet leidas debesē (rūks).

Garo sīkēs pavadėnama žmuogaus dūšė, ūps.

Kateguorėjė:Ondou
Kailėnē

thumb|200px|Vīrs so kailėnēs

**Kailėnē** (kėtāp ***fotra***) ī tuokis žėimā skėrts aprieds, katros ī padėrbts ėš kuokėtās gīvė kailė. Tas ī vėins ėš seniausiu žmuoniū nauduojamu apriedu, nešiout vėsor, kor tėktās būn dėdlesnis šaltis. Kailėnē ī nuognē šiltė ė geriausē kieravuo nug šaltė.

Anėi gamėnamė ėš lapiu, kralėku, šermounielė, dabra, ūdras, sabala, rounė, katies, šonė, šinšėlas kailė.

Kailėnē nug sena ī prašmatnos aprieds ė daba tonkiau nešiuonams diel dailoma nekāp diel šėlomuos. Tas ī dėdlė bieda, nes kailėnēms tonkiausē rēk žodītė gīvūnus.

Kateguorėjė:Apriedā
Beėršėva

**Beėršėva** (*בְּאֵר שֶׁבַע, Beersheba*) īr miests vėdorė vakarū Izraelie. 2012 m. miestė gīvena 205 588 žmuonis. Miests īr 7 vagol dėdloma šalie. Miesta mers īr Rubik Danilovich.

## Istuorėjė
Miests bova žėnuoms nug Antėkas gadīnės.
Miestą palėka glabns XIX omžiou, kūmat Uosmanū imperėjė čėštās ėšbūdavuojė puolėcėjės stacėjė. Izraelis miestā atkariava nug Egipta 1948 m. Nug tuos gadīnės miests grētā plietės, ė anou atvīka aba pargrīža gīvent gers šmuots žmuoniū. XX omžiaus paskotėnem dešīmtmetie dėdlē daug grīža žīdū ėš bovosės TSRS. 

Kateguorėjė:Izraelė miestā
Dūmā

thumb|200px|Ėš kamėna kīln dūmā

**Dūmā** ī tuokės dojės, sogolosės ėš kėitū ė skīstū dalaliu, ondenė garū, katras randas degant ognē. Jēb ognės deg gerā, dūmā būn baltė, nedvuok, bet jēb ognės tėktās smilkst, dėgėmou trūkst uora, tāp dūmā būn tomsūs, nuognē smird. 

Dūmūs būtė žmuogou gerā nie. Anėi griauž akis, svaigėn ė suopėn galva. Ėš truobuos aba kėtuokė truobesė dūmā ēn par kamėna; senuobie liuob būtė ė dūmėniu truobū, katrūs dūmā liuob stuovietė čiokorė, kor par skīlė liuob ētė lauk.

Kateguorėjė:Ognės
Vuožka

thumb|250px|Vuožka

**Vuožka** () īr namėnis gīvuolis, muokslėškā prėgolons dīkaragėniu (*Bovidae*) šeimā. Vuožka ėšvesta ėš bezoarėnė vuožė (*Capra aegagrus*) mažne prīš 10 000 metu.

Vuožkas vėsom svietė augėnamas diel pėina, mēsuos, kailė, skūruos.

Vuožka nie ėšronkė, anou mažā barēk kieravuotė: ana jied menka žuolė, krūmus, lapus, mediu šakas, žėivė. Seniau uožkas liuob ganītė patīs mažė̄jė vākalē.

Kateguorėjė:Gīvuolē
Avės

thumb|250px|Avės so ierātio

**Avės** (lot. *Ovis aries*) ī tuokis namėnis gīvolīs, katros muokslėškē prėgol dīkaragėniu (*Bovidae*) šeimā. Tas gīvis ī prėjaukints kortās prīš 10 000-12 000 metu.

Avis būn 55-100 cm augoma, 60-110 cm ėlgoma, sver 30-100 kg (avis), 60-180 kg (avėnā). Given 8-10, daugiausee 20 metu.

Avis ī augėnamas cielom svietė diel sava vilnas, kailė ė mēsuos, vėituom ė diel pėina, ėš katruo gamėn sūrius, juogortus, kefīrus. 

Avėis vāks īr ***ierātis, avėnātis***, aviū pats īr ***avėns***.

Kateguorėjė:Gīvuolē
Krīžkalnė kelėivėniu stacėjė

thumb|right|200px|Stacėjės bodīnkos

**Krīžkalnė kelėivėniu stacėjė** () - kelėivėniu stacėjė Križkalnie, Žemaitėjuo, patiūs Raseiniu rajuona vakarūs, Nemakštiu seniūnėjuo, šalėp valstībėnės rēkšmies transpuorta mazga, katram - sosėkrīžioun grētkelis Kauns-Klaipieda, kel's Rīga-Tėlžė ė Žemaitiu plents. Tuo stacėjuo stuon kelėivėnės ēnontės glabnās Lietovuos ė terptautėnēs maršrotās.

## Istuorėjė
Stacėjė ėšbūdavuota 1979 m., anā sopruojėktava arkėtekts Konstantinas Zubovas (1940–1971) m., katros žova par alpėnėstū lėpėma i kalnus, vuo stacėjės pruojėkta ožbėngė anuo draugā.

## Nūruodas
* Glabniausė kuontaktėnė ėnpuormacėjė aple Krīžkalnė kelėivėniu stacėjė

Kateguorėjė:Transpuorts
Vėtē

**Vėtē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.  2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.

Šalep kelė Raseinē–Tītovienā–Radvilėškis aplaistuo suodībuo stūks tautuodailėninka Petra Stondžės dėrrba Velniū mozėjė balvuonā.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kiaulakē (Kelmė)

**Kiaulakē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Aukštėškiu GS

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Sielē

**Sielē** bova senuobės baltū gentės. Anėi liuob gīventė Latgaluo ė šiaurės rītū Aukštaitėjuo. Nonīka aple XV o.

Kateguorėjė:Baltā
Žėimgalē

**Žėimgalē** - senuobės baltu gentės. Liuob gīventė dabartėis Latvėjės ė Lietovuos žemies, kor īr Lėilopės žemoma. Žėimgalē sosėmaišė so latviu ė lietoviu tautuom.

Kateguorėjė:Baltā
Sambē

**Sambē** - baltu gėntės, vėina ėš prūsu gropiu, katra liuob gīventė senuobės Prūsėjės žemie. Lioub govē verstėis gintara prekība. Mūsientās ta bova prīžastės dikuo sambē bova baguotiausė prūsu gėntės. Sambē bova sovuokītėntė ė ėšnīka XVII omžiou.
 
Kateguorėjė:prūsu gėntis
Nuotangā

**Nuotangā** – baltū gėntės, vėina ėš prūsū gropiu, katra liuob gīventė senuobės Prūsėjės žemie. Mīslėnama, ka anėi liuob rokoutėis nuotangu ruoda, katra prėgolė prūsū kalbā. Lėgė krīžioutiu ožpoulėmu pradiuos liuob gīventė aple 15 tūkst. nuotangu.

Kateguorėjė:prūsu gėntis
Varmē

**Varmē** - baltu gėntės, vėina ėš prūsu gropiu, katra liuob gīvent senuobės Prūsėjės žemie. 

Kateguorėjė:prūsu gėntis
Bartā

**Bartā** - baltū gėntės, vėina ėš prūsū gropiu, katra liuob gīventė senuobės Prūsėjės žemie. Bartā dalīvava pėrmas ė dėdlēm sokėlėmūs prīš Vuokītiu krīžioutiu uordėna. Praluošos sokėlėmūs šmuots bartū bova ėškeldėntė, aba ėšsėbiega i Lietova. Ėšlėkė bartā palėka  lietovninkās, sūvuokītiejė aba solėnkiejė.

Kateguorėjė:prūsu gėntis