open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Salamanka (Čilė)

**Salamanka** (ispanėškā *Salamanca*) ī Čilės miests. Ons ī Kokėmba regėjuonė, šalėis vėdorie. Čoapas pruovincėjės cėntros.

Kateguorėjė:Čilės miestā
Rėišots

thumb|250px|Lazdīna rėišotā

**Rėišots** ī stambos sausos oždars vaisios so vėina siekla. Anon kondouli gaub kėits, somediejė̄s kiauts – kevals.  
Ėš Lietovuo savāmėškā augontiu augalū jiedamus rėišotus augėn tėktās lazdīns. Rėišotās da šaukiami tuoki ožrobežiu augalū kėiti vaisē kap graikėšks rėišots, žemės rėišots (arakėsos), migduols, kuokosos, kedra rėišots.

Keli terposavie soaugė̄ rėišotā šaukiami keimario.

Kateguorėjė:Augalū narē
Salamanka (Ispanėjė)

**Salamanka** () ī miests šiaurėis vakarū Ispanėjuo, Kastėlėjės ė Leuona kraštė; pruovincėjės cėntros. Tas miests garsos sava senuobėnė arkėtektūra. Anamė ī XII-XVIII o. bodīnkā – dvė katėdras, ruotošė, onėversėtets, Šv. Estebana bažninčė. 

Salamanka irašīta i svieta pavelda sāraša.

Miestė gīven mažne 150 000 žmuoniū.

Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
Žilvėtis

thumb|250px|Žilvėtis

**Žilvėtis** aba ***žilvītis*** () ī krūms, vėina ėš karklū rūšiu. 

Tas ī 3-6 m aukštoma krūms, katros aug driegnūs vietūs. Lietovuo nuognē tonkos. Anou šakas (vītės, rīkštės) ėlgas ī, so 10-15 cm ėlgoma ė 1 cm platoma lapās. Šakas nuognē gerā lonkstas, tūdie prigol karzinku, krėžiu pynėmou. Žilvėtis žīda onksti pavasarie, da prīš sožaliounont, geltuonās žirgėnās. Ėš anuo jaunuos žėivės vākā liuob soks dūdas.  

Kateguorėjė:Medē
Pabarės seniūnėjė

**Pabarės seniūnėjė** - seniūnėjė Šalčėninku rajuona pėitūs, cėntros - Pabarie. 

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Šaltėninku rajuona seniūnėjės
Ancevitē

**Ancevitē** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Balondiškės (Pabarie)

**Balondėškės** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Dvīniškės

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Alksnis

thumb|200px|Joudalksnis pavasarie

**Alksnis** (, ont Jorbarka posės da saka ***elksnis***) ī lapouts medis, katros prėgol prī beržėniu (*Betulaceae*) šėimuos.

Alksnē ī medē aba krūmā so kuotoutās pomporās. Vaisios ī pluokštis dvėsparnis rėišotoks. Žīda onksti pavasarie, smolkēs žirgėnās. Sieklas ėšnešiuo vies ėr ondou. Šaknīsė pasidara gombalē so azuota kaupiantiuom bakterėjėm. Nokritė̄ ė sopovė̄ lapā skalsėn dirva.

Alksniu medė ī alksna aba alksnīns.

Žemaitėjuo aug dvė alksnė rūšė :
* Joudalksnis (*Alnus glutinosa*)
* Baltalksnis (*Alnus incana*)''' 

Kateguorėjė:Medē
Baltalksnis

thumb|250px|Baltalksnis

**Baltalksnis** (, šalėp Jorbarka da saka ***baltelksnis***) ī vėina ėš dvījū alksniu (*Alnus*)  mediu rūšiū, katros aug Lietovuo.

Aug opiu, opaliu, ežerū pakronties, mišriūs medies, ėškartūs, anėm patink šlapės vėitas ale aug ė sausūs medies. Neaug ten, kor nūlatuos stuov ondou. Gerā ataug tīrūs, apleistūs sklīpūs. Miegst vėdotėnėškā derlingas, driegnuokas, kalkingas dirvas.

Baltalksnis kap būn jauns ta aug nuognē spierē, ale paskom augėms solietie. Ons žemesnis kap joudalksnis ī, vuo sīkēs ožaug ė kap krūms. Būdings augoms 10-15 m ī, sīkēs lėgė 20 m. Aug trompā, baltalksnė omžios sėik lėgė 50-70 metu. Žīda kor tās kuova pabonguo, balondė pradiuo.

Baltalksnė medėina rausva, minkšta, tvirta ondenie, ėlgā nepūn. Ka rāstā nie stuori, ta retā kūmet ėš baltalksnė pjaun lėntas.

thumb|left|250px|Lapā ė žirgėnā

## Nūruodas
* Baltalksnio mokslinis, lotynų kalba pavadinimas ir sinonimai per (theplantlist.org), (ipni.org), (tropicos.org), (kew.org) svetaines *[[Onglu kalba|Anglų k.]]*
* The thickest, tallest, and oldest grey alder trees/Alnus incana (monumentaltrees.com) *Anglų k.*
* Aukščiausias su storiausiu kamienu Ruotsinkylä vietovės baltalksnis *Anglų k.*

Kateguorėjė:Medē
Karklos

thumb|240px|Karklos

**Karklos** (*Salix* subg. *Caprisalix*) ī tuokė glousnė, katra ėšaug kap krūms. Karklā aug šlapiūs pėivūs, šalėp opiu, ežerū, balū. Aug spierē, nuognē tarpē ī. Žīdia onksti pavasarie pūkoutās „avėlēs“. Vėita kor aug karklā šaukiama karklė, karkla, karklīno.

Karkla šakas (vītės) nuognē gerā lonkstas, tūdie ėš anūm dėrb kašėkus, rakondus. Aple kuoki miemi saka ka *ont palinkosė karkla vėsas [[uožka]]s lėp*.

Kap katrėi karklā:
* Blindės  (*Salix caprea*)
* Žilvėtis (*Salix viminalis*)
* Godkarklis (*Salix purpurea*)

Kateguorėjė:Medē
Alksna (medė)

thumb|200px|Alksna

**Alksna** (aba **alksnīns, alksnīnė**) ī tuokė medė, katruo aug daugomuo alksnē. Prėgolamā a joudalksnis, a baltalksnis tuo medie daugiausē aug, ta tou medė šauk joudalksnīno aba baltalksnīno. Alksnas aug sonkiūs, šlapiūs dirvūs, tūdie daugoms anūm ī vėdorė, šiaurės Lietovuo, Sovalkėjuo. Žemaitėjuo daugiau ī Tauragės, Akmenės rajuonūs. Tonkē aug mišro so apošėm, eglėm, beržās.

Kateguorėjė:Medė
Bals

thumb|200px|Baltė̄jė ė geltuonė̄jė balā

**Bals** (, vėituom ***plokė, uožkabarzdis***) īr augals, prėgolons viedrīnėniu (*Ranunculaceae*) augalū šeimā. 

Tuos ī daugėmetės žuolės so cėlindra aba gomba skvarmas šaknėstėibēs. Apatėnē lapā so kuotās. Žėidā paskiri, dėdluoki. 

Žemaitėjės pėivūs, švėisiuos medies aug baltasis bals (*Anemone nemorosa*) ė geltuonasis bals (*Anemone ranunculoides*).

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Ganīkla

thumb|250px|Gīvuolē ganīkluo

**Ganīkla** (*ėšgana*) ī tuokė pėiva (tonkē lonka), katruo ganuos gīvuolē. Tas ī žuolė apaugė̄s žemės pluots, katros doud pigiausi ė nuognē vertinga žaliāji šierala. Būn savāmėškas ėr ožsietas.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Miežiuonīs (Šalčėninkā)

**Miežiuonīs** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 33 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Jošihiko Noda

**Jošihiko Noda** (野田 佳彦 Noda Yoshihiko, gėmė 1957 m. gegožė 20 d.) - bovės Japuonėjės mėnistrs pėrmėninks, ējės parēgas terp 2011 ė 2012 m. Kėlėma īr nug biednuos šėimuos. Īr bėngės puolėtėkas muokslos Vasedas onėversėtetė. Apsėžanėjė so žmuona Hitomi 1992 m., tor do vākos. 

Kateguorėjė:Japuonėjės žmuonis
Mištūnā

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Pabares seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 76 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Dieveniškiu seniūnėjė

**Dieveniškiu seniūnėjė** - seniūnėjė Šalčėninku rajuona rītūs, cėntros - Dieveniškės. 

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona seniūnėjės

ā ē ī
Ažokalnē (Dėivenėiškės)

**Ažokalnē** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Dieveniškės

**** (, , ) - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo, ož 27 km i pėitrītiu šmuota nug Šalčėninku miestalė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 916 žmuoniu, vuo 2011 m. - 720.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Kelms

thumb|250px|Grībās ė samanuom apžielė̄s kelms

**Kelms** ī nulūžosė aba nukirsta medė stombrė gals, šaknim isikėbė̄s i žemė.

Kelms būn nedėdlė augoma, dėdlesnė stombrė lėikana šaukiama stoubrio. Ont kelma paviršė geraa veizas rėivės, palē katras galam soskailioutė, kėik mediou bova metu, kap ana nukirta.

Ont kelmū tonkē aug kremblē, samanas. Kap katrūm lapoutu mediu jauni kelmā gal ataugtė atžaluom.

Žemaitiūs kelmo tonkē pavadėnams veln's. Da ī tuoki pasakīmā: *kap ėš kelma ėšspirts* („palikė̄s vėsā vėins“), *kelms žėn* („nieks nažėn“), *kors kelms?* („kas do vėins?“), *nie kelmo* („anie velnė“, „vėsā ne“), *nug patėis kelma* („nuognē smarkē“), *so kelmās* („baisē spieros“).

Kateguorėjė:Medē
Kateguorėjė:Augalū narē
Kenėjės kalns

thumb|250px|Kenėjės kalna atšlātė

**Kenėjės kalns** īr aukštiausis kalns vėsuo Kenėjuo. Aukštiausė anou vėita īr 5199 metrā vėršom jūras līgė. Ta īr ontra palē aukštoma vėita Afrėkuo.

Kateguorėjė:kalnā
Michio Kaku

**Michio Kaku** (tarėms: /ˈmiːtʃioʊ ˈkɑːkuː/; gėmės 1947 m. sausė 24 d.) japuonu kėlėma JAV muokslėninks, pėzėks, fotoruoluogs ė muoksla puopuolērėntuos. Īr ėšgoldės šmuota muoksla knīngu, tonkiausē aple pėzėka ė atėiti. 

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Medinē (Šalčėninkā)

**Medinē** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Varpa

thumb|200px|Kvėitiū varpas

**Varpa** ī tuokis augalū žėidū kuokštos, katramė maži, bakuotē žėidokā laikas ož statmenuos ašėis. 

Varpuom paprastā žmuonis vadėn tėktās javū (kvėitiū, mėižiu, rogiū) žėidus, ė paskom anūm vėituo palėikosius grūdus.

Buotanėškā varpuom šaukiami vairiū augalū žėidā: vėsū varpėniu augalu, viksvu, trauklapiu ė kt.

Kateguorėjė:Augalū narē
Maljuorka

thumb|230px|Saluos žemielapis

**Maljuorka** () ī sala Vėdoržemė jūruo, Balearu salīnė, ta ī patė dėdliausė sala salīnė ė vėsuo Ispanėjuo. Pluotībė 3640,11 km² ī.

Maljuorkuo gīven 869 tūkst. žmuoniū (2010 m.). Glabniausis miests īr Balearu suostėnė – Maljuorkas Palma.

Kateguorėjė:salas
Kateguorėjė:Ispanėjė
Balearā

thumb|200px|Balearu salas
thumb|200px|Vieleva

**Balearā** () ī salīns Vėdoržemė jūras vakarū šmuotė, šalėp Pirienu posiesalė, prėgolons Ispanėjē. Dėdliausė sala Maljuorka ī, kėtas – Menuorka, Ibėsa, Formentera. Balearā tor autuonuomėnė regėjuona ė pruovėncėjės statosa.

*Pluotībė: 4992 km²
*Gīventuoju skailios: 1 106 049 (2010 metās)
*Suostėnė: Palma de Maljuorka

Kateguorėjė:salas
Kateguorėjė:Ispanėjė
Šiorkštē

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniu.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Medė vainėks

**Medė vainėks** ī somediejosiu augalū (mediu, krūmu) viršotėnė dalės, katra ī vėršom kamėina. Vainėks ī šakū ė lapu vėsos šmuots. Vainėka ėšruoda prėgol ne tėktās nug medė rūšėis, bet ė nug augėma vėitas (medie vainėkā būn aukšti, tēvi, laukūs - platūs, kreivi).

* **Mediu vainėku tonkiausės skvarmas** *(pav. apatiuo):*
kairėje|miniatiūra|450x450px|('''a''') Kūgėška smāliejontė, ('''b''') kūgėška, ('''c''') kap koluona, ('''d''') soapvaliejosė, ('''e''') skietėška.

Kateguorėjė:Augalū narē
Dainavuos seniūnėjė (Šalčėninkā)

**Dainavuos seniūnėjė** - seniūnėjė Šalčėninku rajuona vakarūs, cėntros - Dainava. 

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona seniūnėjės
Gervėškiu seniūnėjė

**Gervėškiu seniūnėjė** ī seniūnėjė Šalčėninku rajuona pėitvakariūs, cėntros - Gervėškės. 

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona seniūnėjės
Vėjuoklė

miniatiūra|250x250px|Apsivīniuojė̄ apīnē
**Vėjuoklė** (kėtap ***vėjuoklis, vėjorkis, vėjūns, žuolie vėjorkė***) īr augals, katros tor ėlga, lonkstu stombri katrou vīniuojas ont vėsuokiu statmenū dāktū – tas ī kėtū augalū, štolpū, sėinū, oulū. Dalės vėjuokliu šėtap pasėik švėisa, ožguoža ė sodoruo diel jiedė basivaržontius augalus.

Truopėkūs aug somediejosės vėjuoklės, katruos šaukiamas lianuom.

Lietovuo žėnuomas vėjuoklės ī vėjorks, apīnīs, raganė, bronts.

Kateguorėjė:Augalā
Vėlkiškės (Dėivenėiškės)

**Vėlkiškės** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dieveniškiu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Beržos

thumb|250px|Liekna beržalis (''Betula humilis'')

**Beržos** () ī medis, katros tonkiausē tor rīškē balta žėivė, katra šaukiama tuošėm ī. Kap medē Žemaitėjuo savāmėškā aug dvė beržū rūšė: beržos svīrūns ė beržos pašepielis. Liūnūs aug da mažiokā beržalē, neaugesni kap 1 m. Berža žėids žirgėns ī.

Beržū medė biržtvīns ī.

Vėsom svietė ī par 40 beržū rūšiū.

Kateguorėjė:Medē
Beržos pašepielis

thumb|250px|Beržos pašepielis

**Beržos pašepielis** () ī vėina ėš Lietovuo augontiu beržū (*Betula*) mediu rūšiū.

Beržos pašepielis ī bėški mažesnis kap beržos svīrūns. Paprastā ožaug lėgė 10-20 m aukštoma, bet pasitaika ė lėgė 30 m aukštoma. Stoubrė skersmenos ī 70 cm.

Tas medis gīven trompā, lėgė 120 metu. 

Beržos pašepielis aug šlapiūs vėitūs (medies, pėivūs), parneš rūgštuokas, nelabā skalsės dirvas, gal augtė ožmirkosiūs vėitūs. Anam rēk gausē švėisuos.

Ėš berža leidama sola, pomporā ė rīkštės ēn gīdėmou. 

Kateguorėjė:Medē
Skruobla

thumb|250px|Skruobla

**Skruobla** aba ***skruoblos*** () ī lapouts medis, katros prėgol beržėniu augalū (*Betulaceae*) šeimā.

Lietovuo skruoblas aug daugiau pėitūs ė vėdorie, mišrē so eglėm, ōžoulās, ousēs, apošėm. Anā dėdlē patink tomsės vėitas, ale rēk daug vilgšmės ė šėlomuos.

Skruoblas aug lietā, dėdlė augoma napasėik - ožaug lėgė 15-25 m, sīkēs lėgė 30-36 m. Kap aug laukūs, tā stoubrē būn nuognē trompi, vuo vainėks rotolėšks. Ėšgīven lėgė 150 metu omžious. 

Vainėks tonkos, šakas smolkės. Žėivie līgė, pluona, švėisē pilka. Augals daugėnas viejė apdolkėnamās žirgėnās.  

Kateguorėjė:Medē
Vinkšna

thumb|220px|Vinkšna

**Vinkšna** (kėtap ***skirpsta, vinkšnos, skirpstos, golba***, ) ī lapouts medis.

Ožaug lėgė 30 m augoma. Vainėks tonkos, platē rotolėškos. Lapā tor kap pjūklo pjausītus kraštus. Žėidā būn paskiri, koukštūs. Vinkšnas aug spierē, ėšgīven lėgė 300 metu. 

Lietovuo vinkšnas aug daugomuo šalėis vėdorie: dėdlesniū opiu slieniūs, kap katrū ežerū šlātūs. Anuom patink ūksmie. Aug sīkiom so ōžoulās, lėipom, ousēs. 

Kateguorėjė:Medē
Trešnė

thumb|200px|Žīdins trešnės medis
**Trešnė**, sīkēs ***čerešnė*** () ī vaisius siprėnons medelis, augėnams suodnūs, gīvenėmūs, šalėp keliū. Trešnė kėlėma nug Vakarū Azėjės ī, bet nug sena žmuonis ana augėn vėsuo Euruopuo.

Trešnė 15-32 m augoma medis ī. Lapā 7-14 cm ėlgoma, švėisesni kap vīšnės. Ont lapa kuotalė nedėdli rauduoni ėškėlėmā būn. Gausē žīda pavasarie. Vaisē 1-2 cm skersmenė ougas ī, katras būn švėisesnės ė minkštesnės kap vīšnės. Tas ougas – kap tiktās anas prisirpst – spierē nules paukštē aba ėšgriauž vapsas. Ougas saldės, soltingas ī.

thumb|left|250px|Ougas

Kateguorėjė:Medē
Neveidielis

thumb|250px|Neveidielė ougas

**Neveidielis**, kėtap *šonvuobelė* () ī tuokis krūms aba nedėdlis medis.

Neveidielis aug Euruopuo, Sėbėrė, Kaukazė, Vėdorėnie ė Mažuojuo Azėjuo. Ana tonkė vėsuo Lietovuo, aug skīriom kor tās pamedies, krūmīnūs, opiu, ežerū krontūs, švėisiuos medies.

Ana 1-4 m augoma, nuognē šakuots krūms aba medelis ī. Vainėks anuos rotolėškos, žėivie tomsē roda aba jouduoka. Terpošakiūs būn akstėnā. Lapā paėlgi, dontītās kraštās. Vaisios neveidielė ī tuokė jouda, blizgontė ouga.

Naprisėrpė̄ neveidielė vaisē, lapā ė žėivie ī tročīzna. Ėš vaisiu dėrbami dažā, sausintu vaisiu nūvirs ī kap liekvarstos (palaid vėdorius, geramas nug geltuos).

Kap neveidielis žīda, rokoun, rēk sietė rogius.

Kateguorėjė:Medē
Skirpstos

thumb|250px|Skirpsta ougas

**Skirpstos** aba ***šaltekšnis, medlėiva*** (, sin. *Rhamnus frangula*) ī tuokis augals – nedėdlis medelis aba krūms.

Aug mažne vėsuo Lietovuo, bet tonkiau vėdorė, šiaurės ė pėitvakariu līgomūs. Aug skirpstos medies, krūmīnūs, opiu ėr ežerū krontūs, pelkies, lieknūs. 

Ožaug lėgė 3–6 m, sīkēs lėgė 7 m augoma, tonkiausē ėšruod kap krūms. Žėivie anuo būn līgė, bavēk jouda. Ūglē būn rauduonā rodi, nadīgliouti, lūžtontīs. Lapā tomsē žali, kiaušė skvarmas, līgēs kraštās. Žėidā mizerni, balti, žīda gegožė-lėipas mienesēs. Rogpjūtė galė prisirpėn joudas, blizgontės ougas.

Skirpstos ī medings augals, bėtis anou gausē lonka. Žėivie ėr ougas tink dažīmou. Skirpsta žėivie žalė būn tročlīva, bet anou ėšdiuovinus ana tink kap liekvarstos (žėivės nūvirs liousoun vėdorius).

Kateguorėjė:Medē
Eršketis

thumb|250px|Eršketė žėids

**Eršketis** aba ***erškietruožė*** () ī tuokis augals. Tas būn 0,3-2,5 m augoma krūms, katrou stombrē tonkiausē tor akstėnus, vuo lapaa nepuorėnē, plonksnėški ī. Eršketė žėidā rīškē spalvuoti, sogolė̄ i kekės. Vaisios eršketė būn ėšėlgs, kėito, rīškē rauduono vėršom.

thumb|left|250px|Eršketė ougas

Eršketē aug pakelies, pamedies, augėnami šalėp gīvenėmu, truobū. Diel gruožė (kvietkam) augėnami šalėp nomū eršketē šaukiami ruožėm. Ėš eršketė ougu žmuonis dėrb ougėinė, ded i kuompuotus, kėsielius, erbatas. Ougu erbata ī liekvarstos nug šėrdėis, skrondė lėgū, ougūs daug vėtamėna C ī.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Žaltlonkis

thumb|200px|Žīdins žaltlonkė krūms

**Žaltlonkis**, kėtap ***žaltlongis, žalťialonkis, žaltplongė*** () ī tuokis krūms. Aug ons bavēk vėsuo Lietovuo. Anam tink ūksmitngas, driegnuokas lapoutiu ė mišrės medės, krūmās apaugė̄ opiu ėr ežerū krontā.

Žaltlonkis nie nuognē šakuots, ėšaug lėgė 40-150 cm augoma. Žėivie geltuonā pilka, šakas plikas, lapā rondas tiktās šakū galūs, anūm vėršos rīškē žalis, vuo apatė pikuoka. Žėidā rūžavi būn, gardē kvepa. Praded žīdietė onksti pavasarie, par ėlgus atdriekius net vasarė galė. Sosirpėn rauduonas, soltingas ougas.

Ciels augals baisė tročīzna ī. Tik pakromtius šakalė sotinst borna, gal ėškristė dontis. Ougas nuogniausē tročlīvas ī, sojiedus kuokės 10-12 ougu (vākam da mažiau) žmuogos ėš karta miršt. 

thumb|left|240px|Ougas

## Nūruodas
* Kvapnos pavasarė šauklīs (dendrologai.lt)

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Sicor Biotech

**UAB „Sicor Biotech“** - Lietovuos biuoteknuoluogėnės farmacėjės bėndruovė, katra kor ėr ėšdėrb rekuombėnontėnius biuofarmacėnius preparatus palē pažongės muoksla ėr ėšdėrbėma teknuoluogėjės. Bėndruovė prėgol TEVA biuoteknuoluogėju bėndruoviu gropē. 

## Nūruodas
* Bėndruovės tėnklopis

## Šaltenē

Kateguorėjė:Bėndruovės
Slīvs

thumb|250px|Slīvā
miniatiūra

**Slīvs** () ī vaisėnis medis, augėnams suodnūs, gīvenėmūs, vuo laukėnē slīvā aug laukūs, pamedies.

Patsā augals ī kėlėma nug Sirėjės. 

Tas būn nedėdlis medis aba krūms.

Lapā paprasti, kiaušė skvarmas. Žėidā balti, pavėinē aba ēn poukštėm pu 2-5. 
Vaisē rauduoni, geltuoni, vīšniški, soltingi, so kondoulio vėdou. Slīvā skanūs, poikūs, saldūs ī. 

Rūgštuokas slīvas šaukiamas krīgėm, pliūmėm.

Kateguorėjė:Medē
Krīgė

thumb|250px|Žīdintė krīgė

**Krīgė** () ī tuokis slīvu krūms aba nedėdlis medelis, savāmėškā augons Lietovuo.

Augals akstėnouts, ėšaug kap dėduoks krūms aba nedėdlis medelis (kortās lėgė 3 m aukštoma), paprastā tor kelis kuotus. Žīda balondė galė, gegožie. Žėidā balti lėgė 1,5 cm skersmenė ī. Vaisē tomsē mielėni, so dėdlēs kondoulēs.

thumb|left|240px|Vaisē

Kateguorėjė:Medē
Baumėliškės

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Dainava (Gerviškės)

**Dainava** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 64 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Gervėškės

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo. Seniūnėjės ė seniūnātėjės cėntros.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 231 žmuogos.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Pėlalė

**Pėlalė** aba ***Boužienu pėliekalnis*** ī pėliekalnis Telšiū rajuonė, šalėp Boužienu. Ons ėškėlė̄s prī Gervės opalė, anou šlātā statūs ī, aple 13 m augštoma. Vėršou ī paėlga 23x44 m dėdloma ākštelė. Anuos vakarėni ė pėitėni šmuotus sop pīlėms. 

Koltūrėniam slouksnie rasts kūlėnis gālastovs, gelžėnis siauraašmenis kėrvis, peilis, žalvarėnis apkals. Pėliekalnis īrengts kor tās I tūkstontmetie ė palėkts XIII omžiou. 

Žmuonis rokoun, ka pėliekalnie prasmegus pėlės a bažninčė, anamė būktās ī rūsē so skarbās. Pėliekalnis ne karta bova kasėniets skarba ėiškuotuoju, apardīts, vuo kap XX o. pr. ont anou stuoviejė truoba, tap bova ėr ariams.

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Rodnė (Gerviškės)

**Rodne** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Sedola

thumb|250px|Žīda sedola

**Sedola** () ī tuokis somediejė̄s augals (krūms aba medis).

Daugomuos sedoluos rūšiu lapā būn prėišėnē. Žėidā tonkiausē būn balti, geltuoni, rausvi, ėš 4 žėidlapiu. Daugoms sedolū augėnamas šalėp nomū ī. Sedoluos medėina kėita kap rags ī. Ved rūgštuokas ougas. 

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Sausvėidis

thumb|240px|Sausvėidė žėidā
thumb|240px|Ougas

**Sausvėidis**, kėtap ***sausvėitis, sausvītis*** () ī tuokis krūms. Lietovuo ons tonkē kor aug.

Sausvėidis aug šlātūs, bavēk vėsuokies medies, ėšskīrus lėiknus ė sausus šėlus. Anam tink derlinga, skalsė, vėdotėnė driegnoma dėrva, ūksmie.

Tas daugiametis, 1–3 m augoma, šakuots krūms ī. Ūglē vaguoti, plaukouti aba plėki. Sena žėivie pilka ī. Pomporā rodi, plaukouti. Žīda sausvėidis gegožė–birželė mienėsēs, sožīda par 10 dėinū. Vasaras pabonguo prisirpėn ougas. Anas, kap ė pats vėsos krūms, tročīzna ī.

Medėina kėita ī. Vėdou medėina poukėnė kap mauda ī. Ėš anuos žmuonis dėrb griebliadontius. Sausvėidi žmuonis diel gruožībės suodėn šalėp nomū.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kaštuons

thumb|200px|Žīdins kaštuons

**Kaštuons** aba ***kaštans*** () ī tuokis ūksmings lapouts medis, katros kėlėma nug Balkanu, bet daba augėnams vėsuo Lietovuo.

Kaštuons būn ka ožaug lėgė 36 m augoma, anou vainėks platos, daugiašakis ī. Lapā kap delns, sosded ėš 5-7 lapaliu, katrū ėlgoms 13-30 cm ī. Žīda kaštuons gegoži baltās kvapnēs, statēs kap žvakė žėidās. Kaštuona žėids būn 10-30 cm augoma, anamė sogol 20-50 žėidaliū. Rodeni sonuokėn sava vaisius – tuokės dīglioutas diežalės, katrū vėdou būna tomsē roda, blizgontė, drūta siekla. 

Daba kaštuonus teriuo tuokė kondės (kaštuonėnė kerškondė), katra nūgrauža anou lapus.


Kasztan oo001.JPG|Žėidā
Gewöhnliche Rosskastanie, Aesculus hippocastanum 08.JPG|Siekla
Kiev kashtan.jpg|Vainėks


Kateguorėjė:Medē
Daugova

**Daugova** ī dėdliausė Latvėjės opės, katra tek par Rosėjė, Godėjė ė Latvėjė. Anuos ėlgoms īr 1020 km. Daugova ītek i Baltėjės jūra Rīguo.

Kateguorėjė:Latvėjės opis
Kateguorėjė:Rosėjės opis
Kateguorėjė:Baltarosėjė
Žaliakluonis

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Gervėškiu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Joršiškės (Šalčėninkā)

**Joršiškės** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dainavuos seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 63 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Ožuklonīs

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dainavuos seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 29 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Islamabads

**Islamabads** ī Pakėstana suostėnė ė tretis palē dėdloma miests. Islamabads īr šalėis šiaurės rītū šmuotė. Miests suostėnė palėka 1967 m.

Kateguorėjė:Pakėstana miestā
Kateguorėjė:suostėnės
Žemės ūkė ruobuotā

**Žemės ūkė ruobuotā** – ruobuotā, katrie īr nauduonamė žemės ūkie. Tonkiausē nauduonamė derliou nojimtė ė druonā laukū strbiejėmou ė trešėmou. Žemės ūke ruobuota gal būt nauduonamė gīvoliu prīvėiza, karviu mīlžėmou. Žemės ūke ruobuotā somažėn fėzėne darba būtėnoma.

Kateguorėjė:ruobuotėka
Baltglousnis

miniatiūra|250x250px|Baltglousnē žīda

**Baltglousnis** () ī tuokis prī gluosniu (*Salix*) prėgolons medis.

Aug vėsuo Lietovuo, ī tonkē sotinkams. Anam tink švėisės, šlapuokas aba šlapės vėitas, tūdie ons aug šalėp opiu, pamedies, prī suodu, parkūs. 

Paprastā baltglousnis nie dėdlis medis ėr ožaug lėgė 20-25 m augoma, vuo sīkēs lėgė 35 m. Stombora stuoroms būn 1-2 metrā. 

Aug spierē ba par metus glousnioks paaug lėgė 1-1,2 m. Gal gīventė par šimta metu.

Žīda baltglousnis tuokēs "katokās" onksti pavasarie (balondė-gegožė mienesees). Žīdiejėms tronk 13 dėinū.

Baltglousnė žėidus lonka bėtis. Jaunas anou šakalės (vītės) baisē gerā lonkstas, tūdie tink kriežiam pintė, tuorā būdavuotė.

Kateguorėjė:Medē
Ajėirs

thumb|200px|Ajėirs

**Ajėirs** () tas ī pelkiu augals so ėlgās, stiprē kvepiantēs lapās.

Ajėirs 60-100 cm aukštoma augals ī, so stuorās, šliaužontēs, narioutās, rausvā žalēs, 1,5–3,0 cm skersmenė šaknū stėibās.  

Kap ajėirs žīda, tap ožaugėn tuokė 4–9 cm ėlgoma i šuona pakryposi žėida (borboulė). Žīda birželė-lėipas mienėsēs.

Vėsos augals nuognē gardē kvepa. Ajėirs aug ont ondens telkėniū krontū, povenu tortingamė domblė.

Ont ajėirū lapu žmuonis kep douna aba i dounas tešla imaiša ajera lapu milteliu. Ajėira šaknės ī liekarstos nug plaukū slinkėma, oždegėmu, so anou taisa veiziejėma, klausėma.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolīnā
Zoikė kanapē

thumb|200px|Zoikė kanapē

**Zoikė kanapē**, kėtap ***zoikė douna, zoikė rogē*** () ī tuokis varpėniu (*Poaceae*) šeimuos žuolėnis augals.

Tas retakeris, daugiametis, aple 20-50 cm augoma augals ī, šmuotās augons pėivūs. Anou lapā siauri kap siūls, 2-7 mm platoma. Žėids sosided ėš mažu ale stombiū varpotiu, katras ėšruod kap ašarėkės. Žīda pavasarė pabonguo, ciela vasara.

Zoikė kanapē gers šierals ī, anou īpatingā miegst avis.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Avėža

thumb|200px|Avėžas

**Avėža** () ī tuokis javs, varpėniu (*Poaceae*) šeimuos augals. Ons ī kėlėma nug Euruopuo augontės laukėnės toštiuosės avėžuos (*Avena fatua*).

Avėža vėinametė žuolie ī. Anuos stombris pliks, līgos, toštavėdoris īr ėr ėšaug lėg 0,6-1,5 m augoma. Avėžas žėids ī sogolė̄s i varpa, katra būn dvėžėidė, sīkēs trėžėidė, nator akoutu. Vaisios nedėdlis grūds ī (varpuo būn 1-3 grūdā). Augals apsidoklėn nug viejė.

Avėžā tink viesos ė vilgšnos uors. Gerā aug tenās, kor gegoži temperatūra vėdotinškā laikas aple 15 lāpsniu šėlomuos, vuo lėipa 21&nbsp;°C. Tink driegnuokas, lengvā rūgštes dėrvas.

Avėžas dėdlē gers šierals arkliam ī, da anuom lesėn paukštius (īpatingā žōsis), šera teliokus. Kiaulėm tink natap gerā.

thumb|left|240px|Avėžū grūdā

Žmuonis ėš avėžū kroupu taisa zopės, kuošės, apkepus, dribsnius, sausānius, šostėni, kėsieliu, kuondėterėjės gamėnius. Žmuonis taisa ėš avėžu liekarstus nug kuosiejėma, namėigas, sānariū skausma, varītė mīžalou, prakātou.

Kateguorėjė:Javā
Balonda

thumb|250px|Balonda

**Balonda**, prī jūras da saka ***balondra, balondris*** () ī tuokis augals, pėktžuolė.

Tas vėinmetis, 10−100 (sīkēs lėg 150) cm aukštoma augals ī. Anou stombris statmens, briaunuots, ėšsišakuojė̄s. Lapā kiaušė skvarmas, dontīti, kap skiautės, minkšti. Žėidā mizerni, aug šmuotās, miltouti. Balonda ėšaugėn 3000-200 000 sieklu, katras parneš vies ė ondou. 

Žīda balonda birželė−siejės mienėsēs. Ta ī nuognē tonki žuolie vėsuo Lietovuo. Aug ana daržūs, laukūs, tīrūs, šiokšlīnūs. Ana nuognē ikīrė piktžuolė ī, ale tink jiedėmou: jaunas šakalės ė lapā ēn kap saluotas, sieklu miltu ded i douna. Tas tepuogė gers šierals ī. Balonda taisa ė kap liekarsta, katros gerėn virškėnėma, atsikuosiejėma. 

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Ramonė

**Ramonė** aba **ramolė** ī šmuots augalū tuokio vardo:
*baltgalvis (*Leucanthemum vulgare*)
*ramonielis (*Matricaria chamomilla*)
*Rīma ramonė (*Chamaemelum nobile*)
Baltgalvė

miniatiūra|250x250px|Baltagalvės žėids

**Baltgalvė**, kėtap da ***baltgalvis, ramolė, ramonė*** () ī prī gražiažėidiu (*Asteraceae*) šeimuos prėgolons kvietkos. Aug ons daug kor Euruopuo ėr Azėjuo.

Augoms baltgalvės kor tās 20-80 cm ī. Stombrė vėršūnie ėškela sava žėida, katrou skersmens aple 5 cm ī. Žėids tor aple 20 baltū žėidlapiu. Lapā tomsē žali būn, ėšsidiestė̄ retā ont stombrė.

Tas ī tonkos pėivu, pūdėmu, pakrūmiu, medė erčiū augals. Tonkē aug mišrē so duobėlās.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Rīma ramonė

thumb|200px|Rīma ramonės

**Rīma ramonė** (lot. *Chamaemelum nobile*) ī tuokis dailīžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimā prėgolons kvietkos. Augėnams žuolėninkūs, daržaliūs.

Rīma ramonė tor stipru kvapa, katros geruokā aštresnis nekap paprasta ramonielė. Liekarstos nug galvuos, pilva skausma ī, ramėn dūšė.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Žuolīnā
Aklis (žuolie)

thumb|200px|Aklis

**Aklis** () ta ī tuokė žuoliū rūšės. 

Prī anas prėgol šiorkštē plaukoutas vėinmetės žuolės so ketorbriaunio stombrio. Lapā būn dontītās kraštās. Žėidā būn balti, geltuoni, rauduoni ėr ī solindė̄ i lapu pažastis. 

Aklis dėdlė piktžuolė ī, katra aug ė daržūs, ė laukūs. Tas augals dėdlė tročīzna ī, īpatingā arkliam. Žīda par vėsa vasara ėr onkstīva rodeni. Vākā miegst noskīnė̄ aklė žėida ėšsolptė anou saldoma.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Triaušis

thumb|200px|Triaušē

**Triaušis** kėtap ***triaušīs, triaušė*** () ī tuokis augals, gėmėnišks papartiam.

Triaušē aug apīdriegnies dėrvūs, šaltėnioutūs vėitūs, medies, pėivūs. Anūm šaknis ė stombrē sosided ėš naraliu. Triaušiu stombriūs ī gausoms raugu, dažontiu medegu, drosku, sėlėcė jongėniū.

Triaušē būn vairaus dėdloma: nug kuokė 15-20 cm, lėgė 1,5 m. Būn, ka triaušē ėšaug lig žmogaus augoma. Triaušē kap sodžiūn, dėdelē griaudi īr. Anūs nuognē arklē miegst.

Tas ī liekarstos mīžalou varītė, tepuogi tink dažam (rodiem, geltuoniem) dirbtė, virvėm vītė, šaukštam švėistė.

Da atskėrā žėnuoma triaušiu rūšės – esīs (*Equisetum hiemale*).

Kateguorėjė:Augalā
Ramonielė

thumb|200px|Ramonielės

**Ramonielė** kėtap ***ramonielē, ramonielės, ramonielis, ramonė, ramolė, ramolėkė, ramolėkės*** () ī tuokis žuolīns, katros muokslėškā prėgol dailīžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimā.

Tas ī vėinmetis žuolīns. Anou stombris statos aba golstos būn, tonkiausē šakuots. Lapā bakuotē, šmuotouti kap plonksnas. Žėidokā romuonieliu būn nedėdli, balti. Žīdia gegožė–siejės mienesēs. Aug ramonielės pakelies, laukūs, pūdėmūs, šalėp nomū.

Ramonielē gardē kvepa ė dėdlis liekarstos ī. Ėš anūm žėidū žmuonis taisa ontpėla (erbata), katra gīda kap skaud skrondis, būn trīda ė kėtas pilva lėgas. Tink perašalus bornā skalautė, vara prakāta. 

Tink ramonielē ė teptė ont skūras jēb ī kuokėi sožeidėmā, pūlē. Kėitėn plaukus, naikėn blūzganas.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Žuolīnā
Panavėjė

thumb|250px|Panavėjės

**Panavėjė** () ī tuokis augals, kvietkos, kėlėma nug Rītū Azėjės, Pėitū Euruopas. Pavadints tasā kvietkos palē senuobės grāku sakmiū dievū gīdītuoja Pajana.

Tas daugiametis augals so sostuoriejosėm soltinguom šaknim ī. Žėidā būn rausvi, balti aba gelsvi. Žīdia panavėjė vasaras pradiuo.

Lietovuo panavėjė nug sena miegiams, dailos daržaliu kvietkos ī. Čiuonās ons pakliova ėš pėitū šaliū par vėiniuolīnus. Panavėjės šaknis, lapā liekarstos nug nemigas, dirgloma ī.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Ošna

**Ošna** ī opės Žemaitėjuo, Kelmės rajuonė; Vėntas kairė šmuota intaks. Prasided ana 7 km i šiaurės vakarus nug Ožvėntė, šalėp Duomēkiu suodas. Tek Ošna i rītu, pėitrīčiu posė. ītek i Vėnta likus 320 km nug anuos patiuos žiuotiū, 8 km i šiaurės rītus nug Ožvėntė, šalėmās Ošnienu.

Intakā:
* dešėnė̄jė – Čiuotopis;
* kairė̄jė – Gieropis.
Prī Ošnas tuokės suodas ī: Muolovienā, Ošna, Plėkšėlis, Ošnienā.

Mīslėnama, ka opėis vards radas nug žuodiu *aušti* („viestė, šaltė“),  („šalts“).

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Nīžova

**Nīžova** ī nedėdlė opės, katra tek Žemaitėjuo, Akmenės rajuonė, ana ī Dabėkėnės opėis kairė šmuota intaks. ītek Nīžova i Dabėkėnė likus 27,2 km lėg anuos žiuotiu.

Tek Nīžova daugomuo par laukus. Ciela anuos vaga soriedīta ī.

Šalėp Nīžovuos Jautmalkiu, Pakalniškiu suodas ī.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Skėnėjė

**Skėnėjė** ī opės vakarū Žemaitėjuo, Klaipiedas rajuonė; Mėnėjės kairė šmuota intaks. Prasided Skėnėjė Gėrėninku suodas pašmuotie ė tek i vakarus, tepuogė šiaurės vakarus, vuo ož Viežātiu pasok i pėitvakarius. Srūdama Skėnėjė palėik vingius. ītek i Mėnėjė 49 km nug anuos patiuos žiuotiu, prī Līveriu.

Intakā – Gargždopis, Žirgopis. Prī Viežātiu opės ožtvenkta ī.

Mīslėnama, ka opėis vards radas nug žuodė *skintė* („raškītė, kirstė, kapuotė“).

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Soskis

thumb|250px|Soskis ont nuotrīnu

**Soskis** aba ***bronts*** () ī tuokis vėjorkis, parazėtėnis augals.

Ons nator nī lapu, nī šaknū ė laikas apsisokė̄s aple kėtus augalus. Žėidā anou maži, solindė̄ i koukštus. Soskis tor tuokius siorbtokus, katrās prikimb prī kėtū augalū ė siorb ėš anūm soltis. Tap bronts teriuo tou augala ė gal parneštė augalū lėgas.

Soskis mūčėn duobėlus, nuotrīnas, lėnus, kanapės, karklus, vairės žuolės. Ka žemės soskis ontsimet, sokas kesolās pu lėnus, pu duobėlus.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Droskėninkā (Šalčėninkā)

**Droskėninkā** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dainavuos seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Žīgėmonts Augusts

**Žīgėmonts Augusts** (,
 1520-1572 m.) − Lietovuos dėdīsis konegākštis ėr Lėnkėjės karalios. LDK valdė nug 1544 lėgė 1572 m., vuo Lėnkėjės karaliom bova nug 
1548 lėgė 1572 m.

Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Dainava (Šalčėninkā)

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Dainavuos seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 316 žmuoniu.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Baltuosės Vuokės seniūnėjė

**Baltuosės Vuokės seniūnėjė** - seniūnėjė Šalčėninku rajuona šiaurės vakarūs, cėntros - Baltuojė Vuokė. 

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona seniūnėjės
Gėrė (Šalčėninkā)

**Gėris** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Baltuosės Vuokės seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Čioruonīs

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Botrėmuoniu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 54 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Blėzgė

**Blėzgė** gal rēkštė:

* Blėzgė – tuokė žovės;
* Blėzgė – tuokė žuolie;
* Blėzgė – dākts meškeriuojėmou.
Blėzgė (žuolie)

thumb|200px|Medės blėzgės

**Blėzgė** () ī tuokė krīžmažėidiu augalū (*Brassicaceae*) šeimā prėgolontė žuolie.

Blėzgės būn ė vėinmetės, ė daugiametės, so dontītās, šėrdėis skvarmas lapās. Žėidā gardē kvepa.  

Aug blėzgės ūksmietuos medies, šalėp šalteniu (šaltenīnūs). Tas nie tonkos augals. Dā būn nomėnės blėzgės, katras augėn daržaliūs.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Muorks

thumb|200px|Muorkā

**Muorks** aba ***marks*** () ī tuokė daržuovė so muorkėnė šaknėm, atsiradus ėš laukėnė muorka.

Tas dvėmetis augals ī. Kap pasieji, pėrmus metus ėšaugėn stuora, kėita šakni ė lapus. Jēb muorka palėik par žėima, tā kėtās metās ons ataug, ale šaknės jėm mažietė vuo terp lapu ėšaugėn stombri so žėido.

Muorkūs ī vėtamėnu A, B, C, karuotėna. Tas liekvarstos žlėbomou taisītė ī.

Muorkā gausē jiedama daržuovė ī. Anūs žmuonis jied žalius, virtus (kap garnīrs), ded i zopės, saluotas, šiopėnius, taisa soltis. Muorkā tepuogė šierals gīvuoliam ī.

Kateguorėjė:Daržuovės
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Marūns

thumb|200px|Marūns

**Marūns**, kėtap ***čīžmos, žižmars, saulėis krieslos, sauliekrieslē, saulėis krislos*** () ī tuokis žuolīns. Ons muokslėškā prėgol dailīžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimā.

Marūns daugiametis, aštraus kvapa, 30-120 cm augoma augals ī. Anou šaknis būn šakuotas, stombris statmens, apatiuo tonkiausē rausvā drīžouts. Lapā apaugė̄ trompās, retās plaukelēs ī. Žėidā marūna rīškē geltuoni ī, soiejė̄ i tonkės šloutelės.

Žīdia marūns lėipas–siejės mienėsēs. Aug ons panomies, pakelies, palaukės. 

Marūns dėdlis liekarstos ī. Ons macījė nug kėrmėnū, pilva skausmū. Kap katrūs vėitūs žmuonis marūna miltās barsta kompius ė lašėnius, ka nepoltom mosis ė kėrmėnā.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Žuolīnā
Braškė

: *Da braškėm šauka [[otės|otis]].*
thumb|250px|Braškiu ougas

**Braškė**, kėtap ***troskauka*** () ī tuokis ougakēsis, ėšvests ėš žemougės (*Fragaria*).

Anas XVīI o. bova sokrīžmintas ėr ėšvestas Prancūzėjuo.

Braškės stombris būn 10–30 cm augoma, daugomuo šliaužontis. Lapā stombūs ī, apaugė̄ plaukielēs. Žīdia braškės gegožė ė biržielė mienėsēs. Žėidā būn balti, so geltuonās vėdoriokās. Vaisios ī 2–3 cm apimtėis rauduona, mēsinga, soltinga, kvapnė, saldė ouga. Anas žmuonis jied vėinas, ded i tuortus, pīragus, taisa kuompuotus, ougėinės, marmaladus, ledus.

Kateguorėjė:Ougas
Raštiūnā (Šalčėninkā)

**Raštiūnā** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Botrėmuoniu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 53 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Brėidgauris

thumb|200px|Brėidgauris

**Brėidgauris**, kėtap ***brėidgaurė, vilkžuolė*** () ī tuokė sausū vėitu žuolie, katra muokslėškā prėgol varpėniu augalū (*Poaceae*) šeimā.

Tas daugiametis, 10-30 cm augoma augals ī, katros aug baisē tonkēs kēsās, būktās brėidė kailis. Brėidgaurė šaknis stuoras, kap virvė ī. Stombris ėlgesnis kap lapā, tiktās apatėnė dalės lapouta ī, vuo viršotėnė plika, šiorkštė. Lapā pilkšvā žali, paskom palėik balzgani, šiorkštūs kap šerē. Žėids tā paprasta, tēva, reta, lėg 10 cm ėgoma varpa ī. 

Žīdietė brėidgaurė praded gegožė mienesei. Tas tonkos augals Lietovuo ī, aug ont kalnū, sausūs pėivūs.

Brėidgauris bjauros augals pjautė ī: ons velias i draboži, bīr nū vežėma, anamė galė dalgi nūsoktė.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Borbols

thumb|200px|Borbolā

**Borbols**, kėtap ***borbolis, jauťiu borbolis*** () ī tuokis pėivūs augons augals.

Tas ī daugiametė žuolie, katruos stombris būn 15-90 cm augoma, statmens, sīkēs vėršou šakuots. Žėidā būn rīškē geltuoni, ėšruod kap borbolā.

Žīdia gegožė–biržielė mienėsēs. Aug daugomuo šalėis šiaurie, vuo Dzūkėjuo rets ī. Anam tink šlapės pėivas, pelkiu pakraštē, krūmīnā, kēsīnā, pamedės, erčės, rēk derlingas, driegnas dėrvas.

Borbols tročīzna ī. Sīkēs anou nauduo kap liekarsta nug kuosėjėma.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Versekielė

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Botrėmuoniu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 79 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Česnags

thumb|250px|Česnagā

**Česnags**, kėtap ***šešnags, šešnaks, šašnags, česnaks*** (lot. *Allium sativum*) ī  tuokis augals, katros tor baisē aštru kvapa ė skuoni, tūdie dedams jiediou gardintė.

Česnags daugiametis augals ī. Anou stombris tėisos, 30-60 cm augoma ī. Lapā būn pluokšti, siauri. Žīdia ons mizernās žėidokās, katrėi būn sogolė̄ i tuokės galvotės. Sonuokėn kap šakni česnaga galvotė, katra sosided ėš 6-30 skiltaliu, apdengtu balto lokšto.

Česnagus žmuonis augėn suodnūs, daržūs kap daržuovės. Anūs raun tūsīk, kap sodžiūst lapā ė galvotės kaklalis.

Česnaga ded i raugėntus agorklus, vairius kuonsėrvus, marėnatus, kilbasus, vėsuokius mēsuos ė daržuoviu jiedius, i kuošelīna, žovi, mėrkalus.

Česnaga žmuonis laika maclīvo liekvarsto nug apsinoudėjėma, bėtiu, trūčlīvu vabzdiū ė gīvatiu ikondėmu, tėpuogė paršalus.

Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Daržuovės
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Debesīla

thumb|250px|Debesīlas

**Debesīla** aba ***debesīls*** () ī tuokis kvietkos, katros prigol dailīžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimā. 

Tas ī daugiametis žuolėnis augals, katrou stombris būn tėisos, sīkēs šakuots, lapā ėšėlgi. Žėidā dėdli, geltuoni.

Žmuonis augėn debesīlas šalėp nomū, žuolėninkūs. Anuom geriausē tink derlingas driegnas dėrvas, saulietas viėitas. Tou kvietka gausėn pavasarie aba rodenie dalėnont šaknis aba siejont sieklas, ale tas dīgst nuognē ėlgā.

Debesīlas šaknis ė žėidā dėdlis liekartsos ī. Tas žuolīns mačīj sergont dosolio, kuosolio, šėinlėgė, alsavėma lėguom, tepams ont sožeistuos skūruos, vuotiu, gelbsta nug nėižū, dīguliū.  

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Kvietkas
Jašiūnu seniūnėjė

**Jašiūnu seniūnėjė** - seniūnėjė Šalčėninku rajuona šiaurie, cėntros - Jašiūnā. 

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona seniūnėjės
Barkoškės (Jašiūnā)

**Barkoškės** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Jašiūnu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Baltapetrē

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Beržėškės (Šalčėninkā)

**Beržėškės** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Kalesninkā

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Kalesninku seniūnėjuo. Anuos centrs, seniūnėjuo da ė īr dvė seniūnātėjės. Īr pašts (LT-17020). 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 618 žmuoniu.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Tīmėjuons

thumb|250px|Tīmėjuonā

**Tīmėjuons**, kėtap ***tīmjuons, čiuobroks*** (, , ) ī tuokis gardē kvepons žuolīns.

Tas ī daugiametis žuolīns so golstēs aba kīlontēs somediejosēs stombrēs. Lapā mizerni. Žėidā sogolė̄ i nedėdlius žėidīnielius, rausvuos spalvuos. Žīdia nug biržielė vėdorė lėg rodėnė.

Tīmėjuonā aug sausuos medies, īpatingā šėlūs, anėm tink saulietas vėitas, smiltinga dėrva. Tonkē augėnami žuolėninkūs.

Tīmėjuons gerā tink erbatā, dedams i jiedius (saluotas, mēsa). Tas dėdlis liekarstos nug alsavėma lėgū ī, ramėn, tink bornuos, skūras skalavėmou, vara mīžala.

Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Puoškuoniu seniūnėjė

**Puoškuoniu seniūnėjė** ī seniūnėjė Šalčėninku rajuona rītūs, cėntros Puoškuonis ī. 50,2 nūšimtē gīventuoju lietovē ī, vuo 48,7 – lėnkā ī.

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona seniūnėjės
Čemeris

thumb|210px|Luobėlė čemeris (''Veratrum album'')

**Čemeris** da kėtap ***atgėrė, čemerės*** (dgs.) () ī tuokis augals. Lietovuo daugomuo ī ėšnīkė̄s, ale sīkēs augėnams šalėp nomū.

Anėim tink derlingas, driegnas dėrvas, ūksmietas aba švėisuokas vėitas. Tas daugiametis augals ī. Lapā čemerė dėdli ī, žėidā būn balti, rožavi, žaluoki ėr ožaug ont ėlgū stombriū.

Vėsos čemeris troča ī, ale tepuogė ė liekarstos. Anou šaknis, šaukiamas čemerīčėm, basē kartės ī, anūm taisa nug skrondė skausmū, doud karvėm nug kartuokšlė oždegėma.

Dielē tou augala kartoma žmuonis čemerio vadėn bikuoki baisē kartu dākta, biesa, smerti.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Žalmedis

thumb|250px|Žalmedis

**Žalmedis** () ī tuokis nedėdlis krūmoks, muokslėškā prėgolons dailīžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimā.

Savāmėškā ons aug pėitrītiu Euruopuo – Kruoatėjuo, Buosnėjuo ė Herceguovėnuo, Albanėjuo, euruopėnės Rosėjės pėitvakarėnie dalie, Okraėnuo ė Mažuojuo Azėjuo, Kaukazė.

Lietovuo žalmedis ivēsts ī, augėnams šalėp nomū (žuolėninkūs), kapūs, suodnūs.

Anam tink saulietas vėitas, smiltinga, kalkinga dėrva.

Žalmedis tā daugiametis, 60-150 cm augoma augals ī, katros žalioun par vėsa vasara. Stombris anou šakuots ī, šaknės stuoruoka, somediejosi. Lapā sosėdalėnė̄ kap siūliokā. Žėidā žalmedė žalē geltuoni ī, žīdia nug rugpjūtė pabonguos lėg spalė. Ciels žalmedis gardē kvepa (panašē kap sėtrėna).

Tasā žuolīns liekartsos ī. Anou lapus, ūglius taisa, ka būtom geresnis virškėnėms, jiedroms, ons maclīvs nug oždegėmu, vara mīžala ė prakāta. Ėš žalmedė žmuonis dėrb  antas. Anou lapā gerā baida vabzdius, blosas, otės ė kėtuokius liūlius, tūdie anou lapās ėšded grindis, prided i līsvės.

## Nūruodas
* theplantlist.org / ''Artemisia abrotanum'' L., onglėškā
* botanikos-sodas.vu.lt / Diemedis – ''Artemisia abrotanum'' L.
* rhs.org.uk / ''Artemisia abrotanum'' southernwood, onglėškā
* pfaf.org / Artemisia abrotanum – L., onglėškā

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Žuolīnā
Daubotėškės

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniu.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Puoškuonis

**Puoškuonis** () - gīvenvėitė, truopnē - gatvėnė suoda, Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo, seniūnėjės centrs. Īr pašts (LT-17005). 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 160 žmuoniu. 

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Biedronka

miniatiūra|Biedronka Augostavė 
miniatiūra|Biedronkas interjers

**Biedronka** (žem. – *potpalakė*) ī Puortogalėjės savėnėnku dėdliausis krautoviu tinklos Lėnkėjuo. Bėndruovė ikorta 1995 m. „Biedronkas“ tinklė dėrb daugiau kāp 40 tūkstontiu žmuoniū. Tinklos sosided ėš daugiau kāp 2600 krautoviu.

Kateguorėjė:bėndruovės
Siaurėmā

**Siaurėmā** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniu.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Valatkėškės

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo, ož 2 km nug Puoškuoniu. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Dīgoldagis

thumb|200px|Dīgoldagis

**Dīgoldagis**, da kėtap ***dīgols, dīgolė žuolie, trakruopė, dornruopė, dorndagis*** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prėgol bolbėniu augalū (*Solanaceae*) šeimā.

Dīgoldagis vėinmetis augals ī. Anou stombris statmens ī; lapā pražongėnē, dėdli, stombē dontītās kraštās; žėidā balkšvi, ėšruod kap piltovs, smirda. Vaisios būn tuokė dīgoliouta diežalė. Žīdia vasaras čieso. Aug dīgoldagis apleistūs daržūs, šiokšlīnūs, augėnams žuolėninkūs.

Dīgoldagis īr ė dėdlis liekarstos, ė baisė troča. Anou maclīva dalės lapā ī. Anou ėštraukas, aliejus tep kap serg dosolio, reumato, radėkolėto.

Dīgoldagi vartuo kap kvāšala – jied sieklas aba taisa ėš anūm erbata. Nug dīgoldagė nasonkē galam gautė gala.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolīnā
BIC Basket

**BIC Basket** ()  Anguolas krepšėne līga, katruo luoš 25 stėpriauses Anguolas komandas. Geriausē sekas luoštė *Primeiro de Agosto* klubou, katrs ėšluošė dėdlisusė skaitlio čempėjuonatu.

Kateguorėjė:krepšėnė līgas
Duobėls

thumb|200px|Balti duobėlā

**Duobėls** (lot. *Trifolium*) ī tuokis tonkē kor augons augals, katros muokslėškā prėgol onkštėniu (*Fabaceae*) augalū šeimā.

Duobėlā vėinmetės ė daugiametės žuolės ī, katras tor statmenus stombrius ė trėlapius lapus. Duobėlū žėidā maži ī, sokrauti i tuokės galvotės, katras būn rauduonas, baltas, geltuonas. 

Duobėlā aug lonkūs, skalsiūs pėivūs, šalėp nomū. Tas ī baisē gers šierals gīvuoliam. Tepuogė duobėlus gausē lonka bėtis.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Drignės

thumb|200px|Drignės

**Drignės** (lot. *Hyoscyamus niger*) ī tuokis augals, katros muokslėškā prėgol bolbėniu (*Solanaceae*) augalū šeimā.

Tas augals vėinmetis ī, ožaug lėg 100 cm augštoma ėr ī apaugė̄s lipnēs plaukelēs. Apatėnē drignėis lapā būn so kuotās, vuo vėršotėnē bakuotē ī. Žėidā paskėri, ėšaug stombrė vėršou, būn porvėnā geltuoni ė žīdia nug birželė lėg siejės. 

Ciela drignės tročos ī. Anuos ožjiedė̄s žmuogos praded dornavuotė ba drignėis alkaluoidā stiprē vēk ont nervu. Ale ana tepuogė ė liekartsos ī: so drėgnėm ėš dontū vara kėrmius.

Aug drignis šiokšlīnūs, patuoriūs, dīkrūs.

## Nūruodas
* Juodoji drignė. 18x18px Mažeikių krašto enciklopedija. Interaktīvi.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Brexit

thumb|250px|right|

**Brexit** aba **JK pasitraukėma ėš ES referendoms** notėkė̄s 2016 m. bėrželė 23 d. Jongtėnie Karalīstie. Anamė daugoms žmuoniū nobalsava ėšētė ėš ES (51,9 pruoc. ka ešēt ėš ES, vuo 48,1 pruoc., ka pasilėktė). Daugoms žmuoniū Onglėjuo ė Velsė balsava ėšētė, vuo daugoms Škuotėjuo, Šiaurės Airėjuo ė Gėbraltarė balsava, ka JK tora pasilėktė ES. Daugoms jaunu žmuoniū balsava pasilėktė ES, vuo daugoms vīresniū žmoniū ė badarbiu, ka rēk ešstuotė ėš ES. Pū ton referendoma atsėstatīdėna ton gadīnės JK premjers mėnėstrs Dėivėds Kameruons. 

Kateguorėjė:Notėkėmā
Čilės futbuola rinktėnė

right|thumb|120px|Logo.
thumb|right|240px|Čilės rinktėnė 1966 m.
thumb|right|240px|Čilės rinktėnė 2015 m.

**Čilės futbuola rinktėnė** - Čilē atstovaujonti futbuola kuomanda, katrūn valda Čilės futbuola fedėracėjė (*Federación de Fútbol de Chile*), teipugi tonkē vadėnama *La Roja*. Treneris īr Juan Antonio Pizzi.

## Nūruodas
* Uofėcēlė svetainė — anfp.cl (Ėspanu kalba)
* Čilės futbuola rinktėnė — fifa.com (Ėspanu kalba)
* Čilės futbuola fedėracėjė — conmebol.com (Ėspanu kalba)

## Šaltenē


Čilė
Kateguorėjė:Čilė
Kateguorėjė:Fotbuols
Borisos Džonsons

thumb|right|Borisos Džonsons

**Borisos Džonsons** (**Boris Johnson**, g. 1964 m. bėrželė 19 d.) ī Jongtėnės Karalīstės puolėtėks, bovė̄s do sīkio Luonduona mero. Par 2016 m. JK pasėtraukėma ėš ES referendoma truopnē agėtava žnuonis balsout ož JK pasėtraukėma ėš Euruopas sājongas. Nūg 2019 m. lėipas 24 d. ligė 2022 m. siejės 6 d. ējė JK mėnėstra pėrmėnėnka parēgas. Prigol JK kuonservatuoriu partėjē. Tor litvaku kraujė.

Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Pagėnā

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Puoškuoniu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 31 žmuogos.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
EF onglu kalbuos muokiejėma indeksos

**EF onglu kalbuos muokiejėma indeksos** () - terptautėnis ruodėklis, katrs nuruoda augosiu žmuoniu onglu kalbuos muokiejėmā palē atskėras valstībes.

Kateguorėjė:kalbas
Naujėninkā

thumb|200px|Staravieru cerkvė Naujėninkūs
**Naujėninkā** () īr Vėlniaus mėkrarajuons, esons vėsėškā šalėp Vėlniaus senamiestė, tūjaus i pėitus nug gelžkėlė. Vēk puolėklinėka, staravieru cerkvė, parduotovės, taksi parka i karajėmu kapā ī. Naujėninkūs daugomuo stuov bendrabotē („barakā“) ė daugiabotē nomā.

## Nūruodas
* Naujininkai: kaip Naujasis pasaulis tapo vienu skurdžiausių Vilniaus rajonų? (Alfa.lt)

Kateguorėjė:Vėlnios