open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Satkūnu seniūnėjė

**Satkūnu seniūnėjė** īr Juonėškė rajuonė, pri Latvėjės robežiaus. Cėntros īr Satkūnā.

## Dėdliausės gīvenvėitės
* Plėkėškē – 356 gīv.
* Satkūnā – 334 gīv.
* Daunuorėške – 231 gīv.
* Drōsutātē – 203 gīv.
* Tautgėnē – 112 gīv.

### Kėtas suodnas

*Bariūnā (suodnas šmuots) – 17 gīv.
*Butautē – 14 gīv.
*Daunorātē (suodnas šmuots) – 0 gīv.
*Daunorava – 9 gīv.
*Gėrdiūnā – 30 gīv.
*Gōdātē – 0 gīv.
*Kalvē – 31 gīv.
*Kōiselē – 0 gyv.
*Kōisē – 75 gīv.
*Kōlpē – 0 gīv.
*Lėnkātē – 9 gīv.
*Medėkuitē – 2 gīv.
*Mėlvīdē – 55 gīv.
*Mėkūnā – 13 gīv.
*Nartautē – 14 gīv.
*Paberžē – 9 gīv.
*Padirvonē (suodnas šmuots) – 0 gīv.
*Paudrove – 0 gīv.
*Platuonē – 25 gīv.
*Pruotiūnā I – 76 gīv.
*Pruotiūnā II – 1 gīv.
*Sėdabrė̄ne I – 8 gīv.
*Sėdabrė̄ne II – 4 gīv.
*Spėrakē – 4 gīv.
*Svėrplē – 25 gīv.
*Šarkē – 25 gīv.
*Šėlelē – 2 gīv.
*Trēgē – 0 gīv.
*Vānēkē – 32 gīv.
Medėina

thumb|260px
**Medėina** īr gamtėnis pruodokts, gaunams ėš nokirstū mediu. Anos pagrėndine dali sodara augala audėnīs medėina. Medėina īr nesonkē apdėrbama, ėvarous kėtoma, tonkė, kėtu savībiu. Ana īr gīvībiškā svarbi žmuonėm - ėš anuos statomi nomā, gamėnami baldā, rakondā, statomi lāvā ė t.t.

Kateguorėjė:Medėina
Panemonės pėlės

**Panemonės pėlis** īr Vītienu kaimė, Jurbarka rajuonė. 1343 m. anos vietuo, ont pėlēkalnė stuovėjė križioutiu tvirtuovė. 1604-1610 m. ana Gedgaudū bova parstatīta i pėli. Nūnā pėlī īr moziejos, ana sop parks so tvankinēs. 


Image:Panemune Castle.jpg|Pėlis XIX o.
Vaizdas:Vitenai002.JPG|
Vaizdas:Vitenai003.JPG|


Kateguorėjė:Bodīnkā
Kateguorėjė:Jorbarka rajuons
Vėdoklės Gelžkėlė Stuotės

**Vidoklės Gelžkėlė Stuotis** () īr gīvenvėitė Raseiniu rajuonė, šalep Vidoklės miestalė, pri Žemaitiu plento ė gelžkėlė Radvėlėškis-Suovietsks.

Kateguorėjė:Raseiniu rajuona gīvenvėitės
Steven Spielberg

miniatiūra|alt=|Steven Spielberg 2017 m.
**Stīvens Spilbergs** (*Steven Allan Spielberg*; g. 1946 m. groudė 18 d. Sinsėnatī, JAV) īr nuognē garsos JAV kina režėsėrius ė pruodioseris. Ans īr 3 Oskaru ė da daugībės apduovanuojėmu laurėats.

Terp Spilberga filmuograpėjės īr tuoke garsos filmā: *Nasrā, Indiana Džonsos, Jūras Perijuoda Parks, Šėndlerė sōrašos, Gelbstėnt Eilini Rajėna, Dėrbtėnis intelekts, Svietu kars* ė daug kėtu.

Spielberg
Spielberg
Pauleta

thumb|Pauleta
**Pauleta** (*Pedro Miguel Carreiro Resendes*; g. 1973 m. balondė 28 d.) īr Portugalėjės futbolininks (puoliejs). So Portugalėjės rinktine dalīvava svieta ė Euruopas čempijuonatuos. Žaid „Paris-Saint Germain“ klobė.

## Karjera
* 1994–1995 - União Micaelense
* 1995–1996 - Estoril-Praia
* 1996–1998 - UD Salamanca
* 1998–2000 - Deportivo de La Coruña
* 2000–2003 - Girondins de Bordeaux
* 2003–2007 - Paris Saint-Germain
	
Kateguorėjė:Fotbuolėninkā
Kateguorėjė:Puortogalėjės žmuonis
Kiedainiu miesta seniūnėjė

**Kiedainiu miesta seniūnėjė** - seniūnėjė Kiedainiu rajuona cėntrėnie dalī. Centros - Kiedainē. Ana īr vėinėntelė miesta seniūnėjė Lietovuo, apėmant ne tėktās miesta, no ė kaimus.

## Dėdliausės gīvenveitės
*Kiedainē - 31 226 gīv.
*Kelerėškē – 385 gīv.
*Lėpliūnā – 192 gīv.
*Bartkūnėškē – 71 gīv.

### Kėtė kaimā
*Antapuolės – 0 gīv.
*Balėnē – 0 gīv.
*Bogušėškē – 11 gīv.
*Butiuonē – 0 gīv.
*Čeplėnava – 0 gīv.
*Daškounē (kaima dalės) – 0 gīv.
*Daukšē – 8 gīv.
*Daumantā – 47 gīv.
*Džiugailē – 0 gīv.
*Grōžtē – 0 gīv.
*Janošava – 16 gīv.
*Juodkėškē – 3 gīv.
*Jostėnava – 0 gīv.
*Kiebuonē – 47 gīv.
*Klampuote – 0 gīv.
*Kropėlā – 18 gīv.
*Lāvalē – 0 gīv.
*Ledā – 3 gīv.
*Mantvėluonē – 30 gīv.
*Marėjonka – 0 gīv.
*Melninkā – 0 gīv.
*Mėštautā – 29 gīv.
*Norušē – 0 gīv.
*Novotėibe – 4 gīv.
*Pasmėlgīs – 9 gīv.
*Pėiksva – 0 gīv.
*Pėkelē – 10 gīv.
*Pūstelninkā – 0 gīv.
*Rudžē (kaima dalis) – 1 gīv.
*Rumėnē – 24 gīv.
*Ruoštē – 35 gīv.
*Stasiūnā – 20 gīv.
*Šėngalē (kaima dalis) – 0 gīv.
*Šiukštulėškē – 13 gīv.
*Šventuonėškės – 13 gīv.
*Tubē – 33 gīv.
*Ožmėškės – 0 gīv.
*Varienā – 10 gīv.
*Varkuolē – 5 gīv.
*Vasarėškē – 29 gīv.

Kateguorėjė:Kiedainiu rajuona seniūnėjės
Kelerėškē

**Kelerėškē** () - Kiedainiu rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 385 prietelē. Šalep kaima tek Smilgātis.
Bartkūnėškē

**Bartkūnėškē** () - Kiedainiu rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 385 prietelē. Šalep kaima tek Smilga. Bartkūnėškiuos gīven Viktoras Muntianas.
Dženėfer Luopez

thumb|180px
**Dženifer Lopes** (Jennifer Lynn Lopez; g. 1969 m. lėipas 25 d. Niojuorkė, JAV) īr aktuorė ė daininkė, kėlėma ėš Puerto Rika. Ana īr ėšluošos daugel vėsuokiu apduovanojėmu mozėkas ė kina srėtīsė. 

## Dėskuograpėjė
* 1999 m.: On The 6
* 2001 m.: J.Lo
* 2002 m.: J To Tha L-O: The Remixes
* 2002 m.: This Is Me ... Then
* 2005 m.: Rebirth
* 2007 m.: Como Ama Una Mujer
* 2007 m.: Brave
* 2011 m.: Love?
* 2012 m.: Dance Again... The Hits
* 2014 m.: A.K.A.
* 2024 m.: This Is Me... Now

## Nūruodas
* J. Lopez dainė ''Amarte en libertad''

Lopez, J.
Lopez
Lopez
Xzibit

Xzibit 2012 m.|thumb
**Alvėns Natanielios Džuoineris IV** (**Alvin Nathaniel Joiner IV**; g. 1974 m. siejės 18 d.), geriausē žėnuoms kāp **Xzibit**, īr amerėkėitiu repa mozėkas atlėkies ėr aktuorios. Ons tēp lioub vestė laida „Pimp my ride“ par MTV.

Xzibit gėmė Detruoite, ožauga Albukerka miestė, katros īr Naujuo Meksėkuo.

## Dėskuograpėjė

* 1996: At the Speed of Life
* 1998: 40 Dayz & 40 Nightz
* 2000: Restless
* 2002: Man Vs. Machine
* 2004: Weapons of Mass Destruction
* 2006: Full Circle
* 2009: Remember Me

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Kateguorėjė:JAV mozėkontā
Kateguorėjė:Aktuorē
Žīdrūns Karčemarskis

thumb|Žydrūnas Karčemarskas
**Žīdrūns Karčemarskis** (g. 1983 m. gegožė 24 d. Alītuo) īr Lietovuos futbolininks, pagrėndinis nacėonalėnės rėnktėnės vartininks. 

## Karjiera
*1998 - FK Žalgiris 
*1999-2000 - Dainava
*2001 - Polonija 
*2001 - FK Žalgiris
*2002-???? -  FC Dynamo Moscow	

Karčemarskas
Ruovans Atkėnsuons

right|250px
**Ruovans Sebastėjans Atkėnsuons** (**Rowan Sebastian Atkinson**; g. 1955 m. vasarė 6 d.) - onglu kuomėks, aktuorios ėr rašītuojs, geriausē žėnuoms kāp pagėndėnis Puona Bīna aktuorios.

## Fėlmuograpėjė
* The Secret Policeman's Other Ball (1982)
* Dead on Time (1983)
* Never Say Never Again (1983)
* The Appointments of Dennis Jennings (1989)
* The Tall Guy (1989)
* The Witches (1990)
* Hot Shots! Part Deux (1993)
* Four Weddings and a Funeral (1994)
* Liūts Karalios (The Lion King) (1994)
* Puons Bīns (Mr. Bean) (1997)
* Maybe Baby (2000)
* Žiorkiu lenktīnies (Rats Race) (2001)
* Scooby-Doo (2002)
* Johnny English (2003)
* Love Actually (2003)
* Keeping Mum (2005)
* Puona Bīna atuostogas (Mr. Bean's Holiday)(2007)

## Noruodas

Kateguorėjė:Aktuorē
Paulios Grībauskis

**Grībauskis Paulios** (g. 1984 m. bėrželė 2 d.) īr Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės vartėninks.

## Karjiera
* 2003 – FK Šviesa
* 2004-2006 – FK Ekranas
* 2007 – Oţelul Galaţi

Grībauīskas
Saulios Klevinskis

thumb|right|Saulios Klevinskis
**Saulios Klevinskis** (g. 1984 m. balondė 2 d.) īr Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės vartėninks. 

## Karjiera
* 2004-???? - FK Sūduva

Klevinskas
Galatasaray

**Galatasaray Spor Kulübü** (Galatasaray Sport Club) īr fotbuola kuomanda vakarėnem Stambulė, Turkėjuo. Klubs ikorts 1905 metās. Nomū rungtīnes žaid "Türk Telekom Arena" stadijuonė, katram īr 52 652 sėdėmū vėitū.

## Nūruodas
* Oficēli svetainė

Kateguorėjė:Fotbuola kuomandas
Ledā (Kiedainē)

**Ledā** () - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Ruolonds Džiaukštos

thumb|Džiaukštos Ruolonds
**Džiaukštos Ruolonds** (g. 1978 m. balondė 1 d.) bova Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės žaidies, katruos luošė gīniejė vėituo. Ož Lietova soluošė 40 varžību.

## Karjiera
* 1995 – Vėlniaus „Alsa“
* 1996 – Vėlniaus „Žalgiris-2“
* 1996-1998 – FK Žalgiris
* 1999 – FK Baltika
* 2000 – FK Žalgiris
* 2000 – FK Baltika
* 2001-2003 – FK Saturn
* 2003 – Torpedo-Metallurg
* 2004-2005 – FK Moskva
* 2005-2007 FK Saturn
* 2008 – FK Žalgiris

Džiaukštas
Nerėjos Barasa

**Nerėjos Barasa** (g. 1978 m. bėrželė 1 d. Mažeikiūs) īr Lietovuos futbolininks, nacėonalėnės rėnktėnės gīniejs. 

## Karjiera
*1994 - FK Romar
*1995 - FK Atlantas
*1996 - Liepojos Baltika
*1997-1999 - Kareda
*2000 - FBK Kaunas
*2001-2002 - FC Krylya Sovetov
*2003 - Lada Togliatti
*2003-2005 - FC Alania
*2005 - FC Krylya Sovetov
*nū 2005 - Heart of Midlothian FC

Barasa
Barasa
Andrios Skerla

thumb|right|230px|Andrius Skerla
**Andrios Skėrla** ( g. 1978 m. bėrželė 1 d. Vėlniuo) īr Lietovuos futbolininks, bovė̄s nacėonalėnės rėnktėnės gīnies ė daugiausē ož Lietova sožaidis žaidies par vėsa čiesa. 

## Karjiera
* 1996-1997 - FK Žalgiris
* 1997-2000 - PSV Eindhoven
* 2000-2005 - Dunfermline Athletic
* 2005-2006 - Tom Tomsk
* 2007 - FK Vėtra
* 2007-2008 - Korona Kielce
* 2008-2011 - Jagiellonia Białystok
* 2012-2013 - FK Žalgiris

## Nūruodas
 
* Andrios Skėrla (90minut.pl) (Lėnku kalba)
* Andrios Skėrla (jagiellonia.neostrada.pl) (Lėnku kalba)

Skerla
Gediminas Paulauskas

thumb|right|Gediminas Paulauskas
**Gedėmins Paulauskos** (*Gediminas Paulauskos*, g. 1982 m. spalė 27 d.) īr Lietovuos fotbuolėninks, naciuonalėnės rėnktėnės gīnies. 

## Karjiera
*nū 1999 - FK Ekranas

Paulauskos
Arūns Klėmavėčė

thumb|Arūns Klėmavėčė
**Arūns Klėmavėčė** (g. 1982 m. spalė 15 d.) bōvēs Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės gīnies.

## Karjiera
* 2000-1999 – FK Ekranas
* nū 2007 – FC Dīnamo Moscow

Klimavičius, Arūnas
Ėrmonts Zelmėks

**Ėrmonts Zelmėks** (g. 1980 m. sausė 3 d.) īr Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės gīnies.

## Karjiera
* 1998-1999 – Kauno „Inkaras“
* 2000 – Kauno „Kareda“
* 2000-2001 – FBK Kaunas
* 2001 – Kauno „Inkaras“
* 2002-2004 – FBK Kaunas
* 2004 – FK Šilutė
* 2004 – MTZ Ripo-Minsk
* 2005-2006 – FBK Kaunas
* 2006-???? – SK Tavrija

Zelmikas
Marios Stonkevėčė

thumb|Marios Stonkevėčė
**Marios Stonkevėčė** (, g. 1981 m. lėipas 15 d. Kaunė) īr Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės gīnies. Pasižīmiejė poikio smūgiavėmo ė tou, ka gal` nuognē tuolē ėšmestė kamūli ėš ož galėnės lėnėjės. Keleta sīkiu ons bova ėšrėnkts nuognē geriausio Lietovuos futbuolėninko.

## Karjiera
* 1998-2001 – FK Ekranas
* 2001-2003 – Calcio Brescia
* 2002-2003 – AS Cosenza
* 2003-2008 – Calcio Brescia
* 2008-2009 – UC Sampdoria
* nū 2010 – Sevilla FC

Stankevičius
Tuoms Žvėrzdauskis

thumb|right|Tuoms Žvėrzdauskis
**Tuoms Žvėrzdauskis** (g. 1975 m. kuova 18 d.) īr bovė̄s Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės gīnies. Dedlė dali sava karjieras praleida Švedėjuo.

## Karjiera
* 1994 – FK Žalgiris
* 1995 – Naestved IF
* 1995–1996 – FK Žalgiris
* 1997 – Varšuvos Polonija
* 1997 – FK Žalgiris
* 1998–2001 – Varšuvos Polonija
* 2001–2002 – Lodzės Widzew
* nū 2002 – Halmstads BK

Žvirgžd
Bogušėškē (Kiedainē)

**Bogušėškē** () - Kiedainiu rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 11 prieteliu. Šalep kaima tek Smėlga.
Daukšē (Kiedainē)

**Daukšē** () - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 8 prietelē. Šalep kaima īr Daukšiū aerodruoms.
Deivėds Šembers

thumb|Deivėds Šembers
**Deivėds Šembers** (g. 1978 m. siejės 8 d. Vėlniou) īr bovė̄s Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės gīnies vuo saugs. Ons ī terp daugiausē ož Lietova soluošosiu futbuolėninku. Ėlga meta rongtėniava Rosėjuo, CSKA kuomanduo.

## Karjiera
* 1996 – Vilniaus „Žalgiris-2“
* 1997 – FK Žalgiris
* 1998–2001 – FC Dīnamo Moscow
* 2002–2012 – FC CSKA Moscow 
* 2012–2012 – Alaniâ Vladikavkaz
* nū 2014 – Vilniaus „Žalgiris

Šemberas
Deivėds Česnauskis

**Deivėds Česnauskis** (g. 1981 m. bėrželė 30 d. Koršienūs) īr kėlėma nug rītū Žemaitėjės Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės saugs.

## Karjiera
* 1996-2000 – FK Ekranas
* 2002-2003 -Maskvos „Dinamo“
* 2004 – Maskvos „Lokomotiv“
* nū 2004 – Heart of Midlothian

Česnauskis, D.
Edgars Česnauskis

thumb|Edgars Česnauskis

**Edgars Česnauskis** (g. 1984 m. vasarė 5 d. Panevėžie) īr Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės saugs. Sava čieso bova vėins geriausiu Lietovuos futbuolėninku.

## Karjiera
* 1999–2003 – FK Ekranas
* 2003–2006 – Kijevo „Dinamo“
* 2006-???? – Ramenskojės „Saturn“

Česnauskis, E.
Andrios Gedgauds

thumb|Gedgauds Andrios

**Gedgauds Andrios** (g. 1978 m. rogpjūtė 18 d.) īr Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rėnktėnės saugs.

## Karjiera
* 1995-1998 – FK Atlantas
* 1998-1999 – FK Kareda
* 1999-2001 – Widzew Lodz
* 2001 – FK Atlantas
* 2001-2002 – Metalurg Donteck
* 2002 – Spartak Jerevan
* 2003-2005 – FBK Kaunas
* 2005 – FC Tom'
* 2006 – FK Atlantas
* 2007-2010 – Inter Baku
* 2010-2011 – RFC Wehnen

Gedgaudas
Aurėms Kūčīs

**Aurėms Kūčīs** (g. 1981 m. vasarė 22 d.) ī Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės saugs.

## Karjiera
* 1999-2006 – FK Ekranas
* 2007-???? – FK Ditton

Kučīs
Monts Saviens

**Monts Saviens** (g. 1982 m. rogpjūtė 27 d.) īr Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės saugs.

## Karjiera
* nū 1998 – FK Ekranas

Savėnas
Saulios Mėkuoliūns

thumb|Saulios Mėkuoliūns
**Saulios Mėkuoliūns** (g. 1984 m. gegožė 2 d. Vėlniuo) īr Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės saugs. Sava čieso bova vėins geriausiu Lietovuos futbuolėninku.

## Karjiera
* 2003 – Vilniaus Šviesa
* 2004 – FBK Kaunas
* 2004 – Heart of Midlothian

Mikoliūnas
Tuoms Danėlevėčė

**Tuoms Danėlevėčė** (g. 1978 m. lėipas 18 d. Klaipieduo) bova Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės puolies. Ons īr patsā rezoltatīviausis vėsū čiesu Lietovuos rinktėnės žaidies.

## Karjiera
* 1995–1996 – FK Atlantas
* 1996–1997 – Club Brugge
* 1998–1999 – FC Dīnamo Moscow
* 2000 – Cercle Brugge
* 2000 – Lausanne Sports
* 2000 – Arsenal F.C.
* 2000–2001 – Dunfermline Athletic F.C.
* 2001–2002 – K.S.K. Beveren
* 2002–2005 – A.S. Livorno Calcio
* 2005–2006 – U.S. Avellino
* 2006 – A.S. Livorno Calcio
* nū 2007 – A.S. Bologna

Danil
Edgars Jankauskis

thumb|200px|Jankauskis Edgars

**Jankauskis Edgars** (g. 1975 m. gegožė 12 d. Vėlniuo) īr vėins žīmiausiu vėsū laikū Lietovuos futbuolėninku, katros ėlga čiesa ėšbova nacēnalėnės rinktėnės pouliejo. Ons ī vėinintelis lietovis, katros ī laimiejė̄s UEFA Čempėjuonu līga (so „FC Porto“). Sava karjiera pradiejė Vėlniaus „Žalgėrie“, vuo paskom luošė Rosėjuo, Belgėjuo, Ispanėjuo, Puortogalėjuo, Prancūzėjuo, Škuotėjuo, Kiprė, Latvėjuo, Amerėkuo.

Jankauskis 2015 metās patapa Lietovuos rinktėnės vīr. trenerio.

## Karjiera
* 1991–1996 – FK Žalgiris
* 1996–1996 – FC CSKA Moscow
* 1997–1997 – FK Torpedo
* 1997–2000 – FC Bruges
* 1999–2002 – Real Sociedad
* 2001–2002 – Benfica
* 2002–2004 – FC Porto
* 2004–2005 – Nice
* 2005–2007 – Hearts F.C.
* 2007–2008 – AEK Larnaka
* 2008 – Belenenses Lisboa
* 2008 – Skonto Riga
* 2009 – REO LT Vilnius
* 2009–2010 – New England Revolution
* 2011 – FK Fakel Voronež 

Jankauskas
Kateguorėjė:Lietovuos futbuola trėnerē
Ruoberts Puoškos

thumb|Robertas Poškus
**Ruoberts Puoškos** (g. 1979 m. gegožė 9 d. Klaipieduo) īr bovė̄s Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės poulies.

## Karjiera
* 1996–1997 – FK Atlantas
* 1999 – FK Žalgiris
* 1999–2000 – Lodzės „Widzew“
* 2000–2001 – Varšuvos „Polonija“
* 2002–2005 – FC Krīlīa Sovetov
* 2005–2006 – Zenit St. Peterburg
* 2006–2007 – FC Dīnamo Moscow
* nū 2007 – FC Rostov

Poškus
Tuoms Radzėnevėčė

**Tuoms Radzėnevėčė** (g. 1981 m. bėrželė 5 d. Marėjampuolie) īr Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės poulies. Daugomuo luošė Marėjampuolės „Sūdovuo“ ė Čekėjės klobūs.

## Karjiera
* 1997-2005 – FK Sūduva
* 2005-2007 – Slovan Liberec
* nū 2007 – SK Kladno 

Radzinevičius
Darios Mėceika

**Darios Mėceika** (g. 1983 m. vasarė 22 d.) īr Lietovuos futbuolėninks, bovės nacēnalėnės rinktėnės saugs.

Pagarsiejė sava ivartio par savė, katrō imoša varžībūs terp Lietovuos ė Škuotėjės.

## Karjiera
* 2000 – Vilniaus „Polonija“
* 2001-2002 – FK Žalgiris
* 2002-2004 – Zenit St. Petersburg
* nū 2005 – Liepuojės „Metalurgs“

Miceika
Mindaugs Kaluons

**Kaluons Mindaugs** (g. 1984 m. vasarė 28 d., Varienuo) īr Lietovuos futbuolėninks, bovė̄s nacēnalėnės rinktėnės saugs.

## Karjiera
* 2001 – Žalgiris Vilnius
* 2002-2004 – Dinamo Moskva
* 2004 – Rubin Kazan
* 2005-2007 – Metalurgs Liepaja
* 2007-2008 – Kuban Krasnodar
* 2008 – FK Riga
* 2008 – Bohemian Dublin
* 2009-2012 – FK Metalurg Zaporìžžâ
* 2012 – OKS 1945 Olsztīn
* 2013 – FK Rəvan Bakı
* 2013-2014 – Bakı FK
* 2014 – FK Simurq Zaqatala
* 2014-2015 – Hapoel Haifa FC
* 2015 – Skonto FK
* 2015 – Hapoel Nazareth-Ilit
* 2016 – FK Kauno Žalgiris
* 2016- Sioni Bolnisi

Kalonas
Iguoris Muorėns

thumb|Iguoris Muorėns
**Iguoris Muorėns** (g. 1975 m. vasarė 21 d. Vėlniuo) bovė̄s Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės poulies. Daugomuo luošė ož Vėlniaus „Žalgėri“.

## Karjiera
* 1993-1996 – Vilniaus „Panerīs“
* 1996-1998 – FK Žalgiris
* 1998-2002 – Hannover 96
* 2002-2003 – 1. FSV Mainz 05
* 2003-2004 – SSV Jahn Regensburg
* 2004-???? – FK Žalgiris

Morinas
Tads Laboks

**Tads Laboks** (g. 1984 m. sausė 10 d. Klaipieduo) īr Lietovuos futbuolėninks, nacēnalėnės rinktėnės poulies.

## Karjiera
* 2001-2002 – FK Atlantas
* 2003-2004 – Dinamo Moskva
* 2004 – FK Atlantas
* 2004-2006 – Vīzantas Megara
* 2006-2007 – FK Žalgiris
* 2007-???? – Oţelul Galaţi

Labukas
Rėčards Beniošis

**Ričards Beniošis** (g. 1980 m. balondė 23 d. Paneviežī) īr Lietovuos futbolininks, nacėonalėnės rėnktėnės puoliejs. 

## Karjiera
*1999-2000 - FK Inkaras
*2000 - FK Baltika
*2001 - FK Krilya Sovetov
*2001 - FK Inkaras
*2002 - IK Start
*2002 - FK Inkaras
*2003 - FK Atlantas
*2003-2007 - FBK Kaunas
*2007-???? - FC Hearts	

Beniušis
Armėns Narbekuovs

**Armėns Narbekuovs** (g. 1965 m. lapkristė 28 d. Gargždūs) īr bovė̄s garsos Lietovuos futbuolėninks. Ons žaidė ož TSRS rinktėnė ė so ana 1988 m. laimiejė uolimpėni auksa Seolė. Tepuogė žaidė ėr ož Lietovuos rinktėnė. Narbekuovs žaidė Vėlniaus „Žalgėrie“, „VfB Admira“ ė kėtūs klubūs.

Paskom Narbekuovs bova „Žalgėrė“ kloba trenerio.

Narbekovas
Narb.
Algėmonts Liobinskis

**Algėmonts Liobinskis** (g. 1951 m. lapkristė 4 d. Kībartūs) ī bovė̄s Lietovuos futbuola rinktėnės vīriausis trėneris. Ons teipuogė dėrba „Žalgėrė“, „Karedas“, „Panerė“, „Ekrana“, Balštuogės „Jagelionėjės“ klobūs. Prī Liobinska Lietovuos rinktėnė īr ėškuovuojus daug garbingu rezoltatu, tuokiū kap pergalės prīš Škuotėjė, Grozėjė, līgiosės so Vokītėjė, Italėjė, Ispanėjė.

Kateguorėjė:Lietovuos futbuola trėnerē
A Līga

**A Līga** īr pagrindėnė Lietovuos futbuola līga. 

## Istuorėjė
Lietūvuo fotbuola līga bova ikorta 1922 m. Sovietū uokopavcėjės gadīnie liob vadīntėis A klase.

1990 m. atkorta Lietuva ė fotbuola sėstema palėka liousa nūg SSRS.

A Līga ožvadīnta 2001 m. 

Nūnā (2023 m.) A Līguo luoš 10 kuomandu.

Šėtuo čieso čempėjuonās īr FK Žalgiris.

## Kuomandas
; 2024 A Līgas kuomandas:
* FC Džiugas
* FC Hegelmann
* DFK Dainava
* FK Kauno Žalgiris
* FK Sūduva
* FK Panevėžys
* FK Banga
* FK Transinvest
* FA Šiauliai
* FK Žalgiris

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lietovuos futbuols
FBK Kaunas

**FBK Kaunas** bovis Lietovuos fotbuola klobs ėš Kauna. 2012 metās bankruotava.

## Sezuonā

## Šaltenē

Kaunas
Kateguorėjė:Kauns
FK Atlantas

**FK Atlantas** īr Lietovuos futbuola klobs. Ons īr nūg Klaipiedas.

## Sezuonā

## Šaltenē

Atlantas
Kateguorėjė:Klaipieda
FK Ekranas

**FK Ekranas** bova Lietovuos futbuola klubs ėš Paneviežė. 2015 m. galotėnā  bankrotava.

## Sezuonā

## Šaltenē

Ekranas
FK Interas-AE

**FK Interas-AE** īr Lietovuos futbuola klubs. Ans īr ėš Vėsagėna (ale žaidi Vėlniuo).

## Sezuonā

## Šaltenē

Interas-AE
FK Sūduva

**FK Sūduva** īr Lietovuos futbuola klubs. Ans īr ėš Marėjampuolės.

## Sezuonā

## Apriēdā

## Žėnuomi žaidiejā
* Vaidas Slavickas

## Šaltenē

Sūduva
FK Šiauliai

**FK Šiauliai** īr buvis Lietovuos futbuola klubs. Ans ėš Šiauliū. Veikluos metā nūg 2004 lėgė 2016 m. pradiuos. 

## Sezuonā

## Šaltenē

Šiauliai
Kateguorėjė:Šiaulē
FK Vėtra

**FK Vėtra** bovė̄s Lietovuos futbuola klubs. Pradiuo vēkė Rūdiškiūs, paskom, kap pakliova i „A Līga“, periejė i Vėlniu. Pu keliū sezuonu sožloga.

## Sezuonā

## Šaltenē

Vėtra
Kateguorėjė:Vėlnios
FC Vilnius

**FC Vilnius** bova Lietovuos futbuola klubs ėš Vėlnious.

## Ožvadėnėmu istuorėjė

*1974 m. – Šviesa
*1990 m. – ASMM Šviesa
*1991 m. – SM Vilnius
*1992 m. – AFK Vilnius
*1994 m. – Šviesa
*2004 m. – FC Vilnius (FK Vilnius)

## Sezuonā
; FK Šviesa (*Futbolo klubas Šviesa*)

; FC Vilnius (*Futbolo klubas Vilnius*)

## Šaltenē

Vilnius
Kateguorėjė:Vėlnios
Abidžans

thumb|right|240px|Abidžana
thumb|right|240px|Abidžans
**Abidžans** () īr miests Dromblė Kaula Kronta pėitūs, šalėp Gvinėjės ilonkas. Gīven 3,7 mln. žmuoniū. Onkstiau Abižans bova valstībės suostėnė.

## Istuorėjė
Miestą XIX omžiou ėkūrė prancūzu kuoluonėzatuorē. 

Kateguorėjė:Miestā
Kateguorėjė:Dromblė Kaula Kronts
Abu Dabis

**Abo Dabis** () īr Jongtėniu Arabū Emīratu suostėnė. Anuo gīven 603 tūkst. žmuoniu.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:JAE miestā
FK Žalgiris

**FK Žalgiris** īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Vėlnious. Kloba spalvas ī žalė ė balta.

## Sezuonā

## Kloba drabožiu ėšdėrbė̄jē
Ėšdėrbė̄jē palē metos:
* 2009–2012 m. Hummel
* 2013–2015 m. Kappa
* 2016–2021 m. Nike

#### 2021 aprieda

## Žėnuomi žaidiejā
* Saulius Mikoliūnas

## Šaltenē

Žalgiris
Kateguorėjė:Vėlnios
Alžīrs (miests)

**Alžīrs** () īr Alžīra suostėnė. Anuo gīven baveik 2 mln. žmuoniū.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Alžīrs
Amsterdams

**Amsterdams** () īr Nīderlandu suostėnė. Anuo gīven 0,74 mln. žmuoniū. 

Anam vīka 1928 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Nīderlandu miestā
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras olimpėnės žaidīnės
Šiaurės Makeduonėjė

**Šiaurės Makeduonėjė** (, albanu: Maqedonia e Veriut) īr valstībė pėitrītiu Euruopuo. Robežiounas so Bulgarėjė, Graikėjė, Serbėjė ėr Albanėjė.

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Malta

**Malta** o **Maltas Respoblėka** () īr valstībė pėitū Euruopuo, Vėdoržemė jūruo. Apėm Malta, Goza ė da keleta salū. Īr Euruopas Sājonguo.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
Malta ī salu valstībė Vėdoržemė jūruo, pėitū Euruopuo. 

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Kateguorėjė:Euruopas Sājongas narės
Moldavėjė

**Moldavėjė**, pėlns pavadėnėms **Moldavėjės Respoblėka** (), īr valstībė pėitrītiu Euruopuo. Tor robežio so Okraina ė Rumunėjė.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
Muoldavėjė īr terp Okrainas ė Rumunėjės.

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Adis Abeba

**Adis Abeba** (amh. *Āddīs Ābebā*) īr Etiopėjės suostėnė. Anuo gīven 2,76 mln. žmuoniu.

Kateguorėjė:Suostėnės
Mantvėluonē

**Mantvėluonē** () - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 30 prieteliu. Īr Krekenavas agrofirma.
Žuolėnė

thumb|180px|Marėjės Jėmėms Dongun
**Žuolėnė** o **Šventausės Panelės Marėjės Jėmėma Dongun ėškėlmės** īr šventė, šventama rogpjūtė 15 dėina. Ta īr pati seniausė ė garbėngiausė šventė paskėrta Marėjē. Vagol katalėku bažnīčė, šėta dėina Švt. Marėjė bova paėmta ė dongu. 

Šventausės Panelės Marėjės Jėmėma Dongun šventė sotampa so senobėnė baltu šventė žuolėnė. Anuo čieso žmuonis aukuodava derlio dievībē Ladā. Nūnā žuolėnės čieso īr šventėnamas vėsuokės žuolės, vīkst atlādā.

Kateguorėjė:Žemaitiu švėntės
Team Galaxy

**Team Galaxy** īr kuompanėjės Marathon Production leidamas anėmacėnis films. Ans īr ruodoms par Jetix kanala. Filme trīs pagrėndinē veikiejā - Galaktėkas Aukštuosės mokīklas stodėntā vīkd vėsuokes terpplanetėnės oždoutis. 

## Veikiejā
* Yoko - Galaxy High stodėntė, 15 m.
* Brett - Galaxy High stodėnts, 10 m.
* Josh - Galaxy High stodėnts, 16 m.
* Principal Kirkpatrick - Galaxy High dėrėktuorius
* Spavid - Galaxy High stodėnts, ufuonauts
* Fluffy - kėbernėtinis Džoša šou

Kateguorėjė:Filmā
NSO

**Neatpažėnts Skraidantis Objekts** (**NSO**; kėtor da vadėnama UFO, OVNI, NLO) īr bikuoks skraidantis objekts, katruo nepavīkst atpažėntė ė paaiškėntė. NSO tonkiausē īr siejamė so ufuonautās ėš kėtū planetu. Daugoms atveju, kumet žmuonis matė NSO īr nesonkē paaiškėnamė - anėi neatpažėna liektovu, kėtu skraidontiu aparatu, metorologėniu reiškiniu ė pan., no teipuogi īr nemažā atveju kumet nat muokslėninkā nesugebiejė paaiškintė NSO. Vėsom svietė īr aple 50 mln. žmuoniū, katrė stebieja NSO. Aple NSO īr žėnuoma da nū senuobėnė čiesa (skraidantiu laivū kults bova gajos terp Andū tautū, Egėptė). 

Īr mėslėjama, kū NASA tor sokaupos daugībė medžiaguos aple NSO no laik ana vėsėškā slaptā nū žmuoniū. Aple šėta bova nat Discovery sokorts films. Pakuolē kas vėinėntelė prancūzu tīrimu agentūra atdarė vėsos sava arkīvus aple NSO tīrimus.

Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Aplėnkuotīra

**Aplėnkuotīra** īr terpdėscėplininis muokslos, katros tir aplėnkuos fėzėniu, kemėniu, bioluogėniu elementu ėr žmuogaus terposavė santīkius. 

Kateguorėjė:Muokslos
Pamėduors

thumb|230px|Pamėduoru šakalė

**Pamėduors** aba ***tuomats*** () ī daržuovė, katra prigol prī bolbėniu augalū šėimuos. Žemaitėjuo, vuo īpatėngā vėdorė Lietovuo tuomatā īr gausē augėnami šėltnomiūs. Patsā augals ī kėlėma nug Pėitū Amerėkas, anou i Euruopa ožvežė ispanā.

Tuomatu vaisē īr nauduojami kap jiedis – dedami i saluotas, garnīrus, oždaruomi i sluoikus. Ėš pamėduoru taisa soltis, tuomata (mėrkala).

thumb|left|240px|Pamėduorā žīdia
thumb|left|240px|Geltuoni pamėduorā

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Daržuovės
Šou

thumb|180px

**Šou** () ī nomėnis gīvūns, katros muokslėškā prugol prī šonėniu šeimuos. Ons žmuoniū ī padabuots ėš vėlka. Nūnā īr ėšvesta tūkstontē šovū veisliū, katros īr nuognē vairės – nū mažioku čihvahvu lėgė dėdžioliu airiu vėlkuogaudiu.

Šonės tarnauj žmuogou kap nomū ė torta sargā, gīniejē, pagelbst aniem mediuoklē, ėiškoutė sožēstū žmuoniū, prīveizietė gīvolius ė t.t.

Kateguorėjė:Gīvuolē
Katie

260px|thumb|Katie (''Felis silvestris catus'') 

**Katie**, vīrėška gėmėnie **katėns** (, ) īr katėnū šeimuos nomū žvieralis, ėšvests ėš laukėnės katies. Nūnā īr ėšvest daugībė katiū veisliū. Katės gaud mizernus graužėkus (pelės, pacus ė kt.), žmuoniū augėnamas diel pramuogas. Katės tor nuognē gera veiziejėma, klausa, vuoslė.

Kateguorėjė:Gīvuolē
Luotīnu kalba

**Luotīnu kalba** (savėvardis *lingua Latina*) īr ėndāeuruopėitiu ruodu šėimuos italėku gropės kalba. Nuors ana īr senē pasmėrus kāp prieteliu kalba no platē nauduojama ė nūnā. Luotīnėškā īr ožrašomas gīvūnu, augalū, bacėlu klasėfėkacėjės, vaistū pavadėnėmā, ruosa nauduojama katalėku bažnīčiuo.

Senuobė luotīnu kalba bova oficēli Romas ėmperėjē, vėdoromžēs platē nauduota muokslė, vieruo.

Kateguorėjė:Indėeuruopėitiu kalbas
Bullshit!

**Bullshit!** (ėš onglu kalbas „miešls, šūds“) a **Penn & Teller: Bullshit!** īr JAV televėzėjės laida, katra ved Penn & Teller. Anuo ruodomė vėsuokė muonā, tīčiuojamasė ėš paranuormaliū reiškėniu, žmuoniu tikiejėma. Šėta laida īr nuognē kritikuojama kū īr nemuorali, anuo gausu necenzūrėniu žuodžiu, īr tīčiuojamsė ėš žmuoniu, šventū dalīku.

Kateguorėjė:Televėzėjės laidas
Nepāiškėnamė faktā

**Nepaaiškėnami faktā** () īr Rosėjės televėzėjės kanala TNT laida, katruo īr pasakuojama aple vėsuokius muoksla nepaaiškėnamus no realius faktos, pvz. NSO, šmieklas, vampīrus, spėrėtizma ė t.t. Laida ved Sergiejus Družko. Lietovuo šėta laida ruodama par BTV televėzėjė.

Kateguorėjė:Televėzėjės laidas
Muonaks

**Monaks** o **Monaka Konėgaikštīstė** () īr valstībė pėitū Euruopuo, pri Vėdoržemė jūruos. Robežioujas so Prancūzėjė. Monaka sodara tėk 3 miestā: Monaks, Montekarls ė La Kuonadamins.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

thumb|left|200px

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Nuorvegėjė

**Nuorvegėjė** aba **Norvegėjė** (pėlns ožvadėnėms **Nuorvegėjės Karalīstė** () īr valstībė šiaurės Euruopuo, pri Šiaurės jūruos. Robežiounas so Švedėjė, Rosėjė ė Soumėjė. Tēpat Nuorvegėjē prigol Bovie sala, Svalbards, Jan Majens.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms
Nuorvegėjė ėr ėšdalīnta i 15 adminėstracėniu regėjuonu, katrie ožvadīntė apskrėtėm (nuorvegėškā - *Fylker*), vuo anuos da ėšdalīnta i 357 savėvaldībės (nuorvegėškā - *Kommuner*). Tėktās suostėnė Oslos īr krūvuo apskrėtės ė savivaldībė.



Ba ton valstės ėšdalėnėmū egzėstoun ė skėrstīms i pėnkis glabniausios regėjuonos (nuorvegėkā - *Landsdel*):
* Pėitū žemes (*Sørlandet*),
* Rītū žemes (*Østlandet*),
* Vakarū žemes (*Vestlandet*),
* Trendelags (*Trøndelag*) ė
* Šiaurės Nuorvegėjė (*Nord-Norge*).

Tas ėšdalėnėms īr dėdliau ėš papruotiū, istuorėjės, panašē, kāp Lietovuo īr Aukštaitėjė, Žemaitėjė, Dzūkėjė ė kt.). Terp regėjuonūs skėras tarmės.

## Akanuomėka
Nuorvegėjė ī magtīngas akanuomėkas Valstībė. Tor sava valiuta Nuorvegėjės kruona. Nuorvegėjė īr vėsina glabniausiu svietas naptas ė gamtėniu doju ėškasieju ė akspartoutuoju. Nuorvegėjuo ī dėdlē mėzerna kuoropcėjė, kas lēd grētā vīstītėis akanuomėka ė parīmt ė tākīt ėnuovacėjės.

## Svēkatas sėstema
Nuorvegėjuo dėdliuojė daugoma svēkatas apsauga gīventuojam īr namuokama. Nuorvegėjuo svēkatas klausėmus sprend Nuorvegėjės svēkatas dėrektuorats, anam pavaldė īr Nuorvegėjės svēkatas akunuomėkas admėnėstracėjė. 

## Šaltėnē

Kateguorėjė:Nuorvegėjė
Vėsata

thumb|240px
**Vėsata** īr begalinis kosmuosa erdvielaikis, so ten esontė energėjė ė materėjė. Vėsata skėrstoma i stebėmajė ė teorėnė. Vagol Dėdliojė spruogėma teuorėjė vėsatuos omžios īr aple 13,7 mlrd. m. Tėk nedėdlė vėsatuos dali sodara žvaizdies ė kėts atuomėnis materėjals, a vėsks kėts īr naveizėmasės materijals ė tamsiuoji energėjė. 
thumb| left|Universum - C. Flammarion, Holzschnitt, Paris 1888, Kolorit : Heikenwaelder Hugo, Wien 1998

Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Elvis Preslis

thumb|right|150px|Elvis Prėslis 1970 m.
**Elvis Prėslis** (; g. 1935 m. sausė 8 d. - m. 1977 m. rogpjūtė 16 d. Mėmfie) nuognē žīmus JAV dainėninks ė aktuorios, ruokenruola karalios. 

Ans sava ėspūginga karjiera pradiejė 1956 m. pasėrašės sotarti so *Rca records*, a lėg tol ans bova tėk paprasts šuoperis. Prėslis ėšlaida daug svieta līgė hitū, toriejė milijuonus gerbieju vėsom svietė, padarė trevoliucėjė tūmetinē mozėkuo. Bat ans toriejė šmuota svēkatas biedu, vartuojė narkuotėkus ė pasmirė nūg šėrdėis smūgė.

Ī Elvė gerbiejū, katrė tikė ka ans īr gīvs, bat ons ī pasėkavuojės nū žėniēsklādas ė gerbieju.

Presley
Presley
Presley
Ontuonėjos Vėvaldis

thumb|180px
**Ontuonėjos Vėvaldis** (*Antonio Lucio Vivaldi*; g. 1678 m. kuova 4 d. - m. 1741 m. lėipas 28 d.) īr Italėjės smoika vėrtuozos, baruoka kuompozėtuorios, dvasėninks. Ėpatėngā garsos īr Vėvaldė kūrėniū cikls „Metų laikā“.

Vėvaldis pradiuo bova konėgs, nū kadongi toriejė sėlpna svėikata tudie bova atlaists nū mėšiū laikīma. Ans pasėtraukė ėš konėgīstės ė patapa mozėku. Ons daug keliava, statė kuoncertos, kūrė mozėka. Vėvaldis patapa vėins dėdliausiu baruoka čiesa mozėku ė nuognē itakava sava pasėikiejos. 

## Nūruodas
* Žėima 
* Pavasaris

Vivaldi
Dvėratis

thumb|right|240px
**Dvėratis** īr bemuotorė, so dom tekinēs, aplinka tausuojontė transpuorta priemuonė. Ana nauduojama susėsėikėmou, spuortou, pramuogā, torėzmou. Dvėratis nuognē populērė transpourta priemuonė vėsam svietė, tudie ka nabrongē kaštoun, patuogi važioutė par kamštios, ten kor nepravažiou mašėnas. Geru plentu so dvėratiu pasėikams 17-23 km/a veikis.

Kateguorėjė:Transpuorts
Navačiebė

**Navačiebė** () - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 4 prietelē.
Sluovakėjė

**Sluovakėjė** aba **Sluovakėjės Respoblėka** () īr valstībė centrėnė Euruopuo. Robežioujas so Čekėjė, Lėnkėjė, Okraina, Vengrėjė ė Austrėjė.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
Sluovakėjė ī centrėnės Euruopas valstībė, katruos dėdlis šmuots ī Karpatū kalnūs.

## Koltūra

## Nūruodas
* Sluovakėjės respoblėkas valdžės poslapis (onglėškā)

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Slovienėjė

**Slovienėjė** o **Slovienėjės Respoblėka** () īr valstībė centrėnė Euruopuo, pri Adrėjės jūras. Robežioujas so Italėjė, Austrėjė, Vengrėjė ė Kroatėjė.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

## Koltūra

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Suomėjė

**Suomėjė** (, ), pėlns pavadėnėms **Suomėjės Respoblėka** (, ) īr valstībė šiaurės Euruopuo, pri Baltėjės jūras. Tor robežio so Švedėjė, Rosėjė ė Nuorvegėjė.

## Istuorėjė
Patis pėrmė̄jė gīventuojē Suomėjuo gīvena dā kūlė gadīnie 8500 m. pr. Kr. Palē vėina ėš teuorėju fėnougrā čė atvīka tēpuogē dā kūlė gadīnie. Mažne 700 metu trokosės bendruos istuorėjės so Švedėjės karalīstė pradė laikuomi 1154 m. 1809 m. ana kāp Suomėjės dėdliuojė konėgākštīstė bova prijungta pri Rosėjės imperėjės, vuo 1917 m. groudė paskelbė naprīgolnoma. Ontra svieta vainas pradiuo Soomėjė, kāp ė Baltėjės šalis, miegėna prijungtė TSRS, bat Suomėjė gebiejė pasiprīšintė, diel kuo 1939-40 m. bova kėlosė Žėimas vaina, pu katruos ėš Suomėjės palėka atėmtas terituorėjės rītūs.

## Geuograpėjė
Čiesās priskėrama Skandinavėjē, ale patė šalės tėk šiaurie tor robežio so Skandinavėjės posiasalio. Šalės īr terp 60 ė 70 laipsniu šiaurės platomuos, īr vėina ėš labiausē i šiaurė nutuolosiu svieta šaliū. Ketvėrta dalės šalėis terituorėjės īr ož šiaurės puolēratė.
## Demuograpėjė
Suomėjuo 2021 m. gīvena 5,5 mln. gīvėntuoju. 91,5 % gīvėntuoju īr suomē. Švedu kalba īr gėmtuojė 5,2 % šalėis gīvėntuoju. 68,7 % gīvėntuoju prigol liuteruonu bažnīčē, ale 28,5 % neprigol juokē vierā.

2021 m. šalie bova 9 miestā, katrūs gīvena daugiau kāp 100 000 gīvėntuoju:
# Helsėnkis (Uusimaa, 656 920 gīv.)
# Espō (Uusimaa, 292 796 gīv.)
# Tamperė (Pirkanmaa, 241 009 gīv.)
# Vanta (Uusimaa, 237 231 gīv.)
# Oulu (Šiaurės Ostrobotnėjė, 207 327 gīv.)
# Torku (Tėkruojė Suomėjė, 194 391 gīv.)
# Juveskiolė (Cėntrėnė Suomėjė, 143 420 gīv.)
# Kuopėjs (Šiaurės Savuonėjė, 120 210 gīv.)
# Lahtis (Päijänne Tavastia. 119 984 gīv.)

## Koltūra
Nūg senuobės Suomėjės koltūrā itaka dėrba kėtas Euruopas šalīs, īpatėngā Švedėjė, tēpuogė Vuokītėjė. Rītū Suomėjē itaka dėrba Rosėjė, vuo pu svietas vainū - tēpuogė populērė koltūra.

Suomėjės tradicėnė mozėka tor pamata arkajėniesė liaudėis mozėkas tradicėjuosė. Liaudėis mozėka liuob būtė perdouta ėš kartuos i karta. Pu krėkšta Suomėjės mozėka prisėdiejė pri euruopėitėškas mozėkas vīstėmuosė.

Daba daug Suomėjės gropiu, īpatėngā ruoka ė metala žonru, īr žėnuomas cielam svietė: *[[HIM]]*, *[[The Rasmus]]*, *[[Nightwish]]*, *[[Apocalyptica]]* ė *[[Lordi]]*, tēpuogė kėt0 žonru gropės – *[[Bomfunk MC’s]]* ė *[[Darude]]*.

## Nūruodas

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Mosės

**Mosės** aba da ***mosė, mosalie*** () īr vabzdiū gėmėnē prėgolons varms. 

Mosės tor vėina puora sparnū, skėlvis tromps, padėrbts ėš 5-8 daliū. Anas veisas vėsuokiūs nešvaromūs, šiokšlīnūs, kūties, šūdė. Tonkē patėnk i žmuoniū nomus. Mosės parneš pavuojėngas lėgas, tūdie īr nuognē nuovījėmas.

Mosiu īr dėdlis vairoms: nomū mosės, šūdmosė, lavuonmosė kuopūstmosė, prī mosiu prėgol ė bėmbalā.

Kateguorėjė:Vabzdē
Vingrėjė

**Vingrėjė** vuo **Vingrėjės Respoblėka** () īr valstībė cėntrėnė Euruopuo. Robežioujas so Austrėjė, Slovakėjė, Okraina, Romonėjė, Serbėjė, Kroatėjė ė Slovienėjė.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
Vingrėjė ī centrinės Euruopas valstībė. 

## Akuonuomėka
Vingrėjė ī liousuos rinkas akanuomėkas valstībė. Valstībė ī ES narie. 
 
## Vingrėjės koltūra

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Vengrėjė
Vabzdē

thumb|200px|Vabzdiū vairoms

**Vabzdē** da ***vabzdės, [[varmā]]*** (, ) īr bastoboriu gīvu skīrios. Nat 80 proc. vėsū gīviu prėgol vabzdēms. Anū kūns sodarīts ėš 3 daliū: kramės, krūtėnės ė skėlvalė. Vabzdē ėpatingā prėsėtaikė prī aplėnkuos. Daugoms vabzdiū vīstuos tuokė grondinė: keušėnielē > larva > lieliokė > vabzdīs.
Žvierē

thumb|200px|Žvieriū vairoms

**Žvierē** (hipernorm. ***žėndoulē***; , ) īr gīvē (gīvolē), katrėi sava vākos žėnd pėino. Anėi tor kuokėtās kāli, skūra so taukās, tēpuogi anėi īr šėltakraujē, daugoms ved gīvus vākos.

Svietė īr aple 5400 žvieriū rošiū.
Akės

[thumb|210px|[Katies akės]]
**Akės** aba **veizuols** () īr gīviu regiejėma uorgans. Ana reagou i švėisuos sokelama dėrgėnėma. Kėrmėnū akīs īr dėdlē paprastas, ale vabzdiū akīs jau kor kas sodietīngesnės - anuos īr sodietėnės, tēp vadėnamuos facėtinės. Labiausē ėšvīstitas īr stoumenėniu gīviu akīs. Pas anū akīs švėisa īr koncentroujama tėnklānē. Bendrā jiemos kon daba saka *retina* aba tėnklānė, ton senas čiesās vadėna rietini, katra vagol rieti vėiksma vėskon i aki parēnontiu nosijouji mūsa muonu (pruotu). Tēp ė mūsa vīzdīs - so ėšplaukosēs vizuorēs, pruovizuorēs, vizīrās, vizuom ė kėtās - diel dėdlė senoma daugībės tautū kalbuom tėiki ėštakas. 

Kateguorėjė:Kūna narē
Vasarėškē

**Vasarėškē** () - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 29 prietelē.
Varienā

**Varienā** () īr maža suoda Kiedainiu rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, pri Kiedainiu vakarėnė šmuota. Anuo gīven 10 prieteliu.

Par kaima tek opalis Klampotis ė ėin plents Juonava-Šedova.
Tubē

**Tubē** () īr suoda Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, i vakarus nu Kiedainiu. Anuo gīven 33 prietelē.

Par kaima ein kel's Kiedainē-Krakės. Īr nabvėikantis pakėlėma taks.
Aniuols

thumb|right|170px|Aniuols

**Aniuols** arba **ongels** (he. *מלאך*, Mal'ach, el. *άγγελος* pasiontėnīs) īr dvasėnė būtībė gėnontė arba pardoudontė Dieva žėnė žmuoniems. Aniuolā īr Dieva tarnā. Anėi egzėstoun krėkštiuonībie, ėslamė, jodaizmė.

## Baltu vieruo

Baltū vieruo Dievs arba Dievā tor pasiontėnius. Bet priskėrėms aniuolams atsėrada pri krėkštiuonībės, kumet Dievū fonkcėjės bova parleidamas aniuolams, švėntė̄sėms, Marėjē arba keikatrus Dievus jita vadintė aniuolās, pvz., Algis. Vīka ė atbols varijants - Perkūna fonkcėjės parjiemė aniuols Mīkuols.

## Krėkštiuonībie ėr jodaizmė

Arkangelā:
* Arkangels Mīkuols, 
* Arkangels Gabrielios, 
* Arkangels Rapuols, 
* Arkangels Orielis, 
* Arkangels Jeramielis, 
* Arkangels Sarielis, 
* Arkangels Reuelis.

Kateguorėjė:Viera
Onglėondėnē

thumb|100px|Gliokuozės fuormolė
**Onglėondėnē** īr uorganėnē jongėnē sodarītė ėš onglėis, degounies īr ondėnilė. Vagol struktūra onglėondėnē skėrstomė i monosakarėdus, disakarėdus ė polisakarėdus. Onglėondėniu darinē kāp gliokuozė ė froktuozė īr gīvībėškā būtėni žmuoniem.

Kateguorėjė:Kemėjė
Rouštē

**Rouštē** () - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, pri Jaugėlas opės esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 35 žmuonis. 

Ruoštiūs īr nostatīts geuograpėnės Lietovuos centrs, katron nostatė 1995 m. Lietovuos žemietvarkas ėnstėtots. Ons īr pažīmiets 3 pamėnklėnēs kūlēs.
Janošava

**Janošava** () - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 16 prieteliu.

Janošava īr spartē besėpletianis Kiedainiu miesta primiestis ė patiū kėdainėitiu dažnā laikuoms tėisiuog Kiedainiu dalėmi. Ėš vakarū Janošava robežiuo plents Juonava-Šedova a šiaurėniu šmuoti praein plents Kiedainē-Krakies. Svarbiausės gatvės īr Janošavuos, Papartiu, Egliu.
Jostėnava

**Jostėnava** () - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.

Jostėnavuo īr dėdlis kuolektīviniu suodu kuompleksas.
2007 m. Perū žemės kustiejėms

thumb|right|180px|Drebiejima regėjuons
**2007 Perū žemės drebiejims** ivīka 2007 m. rogpjūtė 15 d. Perū Ramiojė ondenīna pakrontie, netuol Piska miesta. Drebiejima stėproms 8,0. Žemės drebiejėma čieso smarkē nukentieja Pisks, Ika, Činča Alta, Kanjietė, teipuogi smolkesniū padariniu bova pridarīta ė kėtos miestos. Žova 510, ė sožeista aple 1610 žmuoniū.

Kateguorėjė:Nagondas
Melninkā (Kiedainē)

**Melninkā** () - Kiedainiū rajuonė, Kiedainiu miesta seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Makeduonėjė (rēšk)

***Makeduonėjė** reišk:
*Šiaurės Makeduonėjė - valstībė pėitū Europuo
*Makeduonėjė (regijuons) - istuorėnis regijuons Pėitū Euruopuo
*Makeduonėjė (Graikėjė) - Graikėjės regijuons.
Metėorits

thumb|170px
**Metėorits** īr dongous kūns, nokritis ont Žemės pavėršiaus. Galėngi metėoritā nokritė paliek dėdles doubės, vadėnamas astrobliemas. Metorėtā būn kūlinē ė geležėnē.

Žemaitėjuo dėdliausis žėnuoms meteorėts nokrėta 1908 m. (Novy Projekt, 1 kg).

Kateguorėjė:Dongaus kūnā
Makeduonėjė (Graikėjė)

**Makedonėjė** () īr istuorėnis regėjuons šiaurės Graikėjuo, Makedonėjės regėjuona dalis. Centros īr Saluonėkā. Pluots 34 177 km². Īr 2,6 mln. gīventuoju. 

## Istuorėjė

## Nacionalėnė ė regionalėnė simbuolē
 85px 70px 85px 70px

## Adminėstracėnis soskirstīms
Graikėj sudar 3 administraciniū kraštū, suskirstītū i 13 nomu ė Atona kalna vienuoliū respoblėka.

 
## Nūruodas


### Šaltėnē


### Valdė
* http://www.mathra.gr/ – Oficēli svetainė

Kateguorėjė:Graikėjė
Armienėjė

**Armienėjė** īr valstībė Azėjuo, Ožkaukazie. Robežioujas so Torkėjė, Grozėjė, Azėrbaidžiano, Grozėjė ėr Irano.

## Istuorėjė
Ton īr dėdlē sena šalės. vėina pėrmū šaliū, katron ėšplėta krėkštiuonībė. Pėrmuojė šalėis ėkorėma data īr  2492 m. pr. Kr.  Tor ėlgas, dailias tradėcėjės.
1915 m. dėdlis šmuots armienu žova par torku-uosmanu sorengta armienu tautuos genuocėda. XX o. Armienėjė ožgroubė buolševėkā ė tēp šalis palėka SSRS sodėitie. Liousa Armienėjė palėka 1991 m. Šalės īr Liousū Valstībiu Sandraugas narie.

## Geuograpėjė
Armienėjė īr kalnū valstībė, dėdlis šmuots šalėis īr Kaukaza kalnūs.
Ton šalės īr aktīviou sėismėnie zuono. Šalėi tonkē notīnk baisos žemės drebiejiemā. Labā magtīngs drebiejėms notėka 1989 m. 

### Admėnėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra

## Akanuomėka
Valstībė nie dėdlē baguota, vuo akanuomėka īr slabna. Armienėjė laika sava stratėgėniu partnėriu Rosėjė.

## Žmuonis
Dėdliuojė gausoma žmuoniū - armienā, da gīven jazidū, rosu, ė kėtū tautū žmuoniū, bat nagausē.

## Terptautėnē santīkē
Armienėjė tor prastos santīkios so Torkėjė ė Azerbaidžano. So Azerbaidžano pū SSRS žlogėma bova kėliosė vaina. Ton vaina notėka diel Kalnū Karabaka terėtuorėjės. Armienėjė miegėn toriet labā geros santīkios so Rosėjė. Šalie stuov Rosėjės kariaunas bazės.

## Karioumenė

## Nūruodas

## Šaltėnē

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Bahreins

**Bahreins** īr valstībė Azėjuo, Artėmousios Rītous, Bahreina ė da kelious saluos Persū ėlonkuo.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
### Admėnėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra

## Akanuomėka
Bahreins baguots perlu ė naptas ėšteklēs.
## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė

## Nūruodas

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Vuobelės

thumb|200px|Vuobelės
thumb|240px|Vuoboulē

**Vuobelės** (, ) ī suodnu ė laukū medis. Muokslėškā prėgol prī ėrškėitėniu augalū šeimīnas. Vuobelės ī nuogniausē svietė augėnams vaismedis, ons ved rauduonuos, geltuonuos aba žaliuos spalvuos vaisius - **vuoboulius**. Patėis medė aukštoms būn vairos: terp 5 ė 12 metru. Vainėks platos ī, šakas žemas.

Par omžius ėšvest gausoms vuobelū veisliu: ont vėinū der onkstīvi vuoboulē (pvz., alīvėnē der jau vasaras vėdorie), kėtas ved vaisus vasaras pabonguo (grapšteinā), vuo da kėtas lėgė vielība rodenė (ontanėnē). Diel sava derloma vuobelis aug zars kuožnuo suodībuo. 

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Medē
Grūšė

260px|thumb|Grūšės žėidā 

**Grūšė** (, ) īr medis, katros muokslėškā prėgol ėrškietėniu šėimā. Žīda pavasarie, gegožė mienesie. Rodėnie ved geltuonuos aba žaliuos spalvuos vaisius **grūšus**. Augėnamas šalėp nomū, suodnūs.

Būn medėnės grūšės ė nomėnės grūšės.

miniatiūra|kairėje|240px|Grūšės

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Medē
Onglė

**Onglė** aba ***onglės*** () ī šešts perėjuodėnės lėntalės kemėnis alements. Ana žīmima raidė C. Onglė ī vėina ėš svarbiausiu uorganėniu jongėniū medegu. Onglė gal tepuogė būtė vairaus kėitoma – minkšta kap grafėts aba kėita kap dėimonts.

Ruoduo onglė šauka cielā sodegosė medėina aba tuoki kasama kora – kūlė onglės.

thumb|left|240px|Onglė

Kateguorėjė:Kemėnē elementā
Pīlė

[thumb|260px|[Dėdliuojė pīlė (*Anas platyrhynchos*)]]

**Pīlė** () īr pīlėniu šėimā prėklousontiu paukštiu pavadėnims. Anuos īr ondens paukštē. 

## Rūšīs
* Dėdliuojė pīlė

Kateguorėjė:Paukštē
Angoms

miniatiūra|Angoms
**Angoms** īr jausmiū, žvaloma nedatėklios. Angos prietėlios nenuor bendrautė so niekom, anam nieks nier svarbo, nerūp rokavėmasės, bovėms so žmuoniem.

Kateguorėjė:Būds
Kateguorėjė:Jausmės
Erbeta

thumb|240px|Erbatuos poudalis
**Erbeta** īr gierals, galėnams ėš erbetmedė lapū, ožpīlus anūs verdontiu ondeniu. Erbeta tonkiausē skėrstoma ė joudaja ė žalė̄jė. Bet Žemaitėjuo nū sena roušiama erbeta ėš vėitėniu žuoleliu (žuolīnė): ramonieliu, lėipžėidiu, mietu, madetku, čiuobreliu, juonažuoliu ėr kt. Daugoms erbetu tor vaistėniu savībiu.

Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Aušra

**Aušra** īr čiesos prīš pat saulieteki, kūmet aušt naujė dėina. Anuos čieso da Saulės nes'mat, bet jau praded švistė. Šiaurėniūs kraštūs aušra gal' truktė adīna ė daugiau, bet prī ekvatuoriaus tatronk vuos keleta mėnotiu.

Kateguorėjė:Dongos
Saulietekis

**Saulietekis** īr čiesos, kūmet Saulė paruod sava pėrmus spėndolius ėš rīta. Tarps terp saulietėkė ė saulielėidė vadėnams dėina.

Kateguorėjė:Dongos
Rīts

thumb|240px|Rūks ėš rīta
**Rīts** īr paruos dalės terp saulietekė (aba aušruos) lėgė vėdordėinė.


Abruozdielis:Rytas.2008-03-19.jpg|Rīts žėimuos čieso
Abruozdielis:Rytas1.2008-03-19.jpg|Rīts žėimuos čieso


Kateguorėjė:Dongos
Kateguorėjė:Čiesos
Dėina

thumb|250px|Dėinuos čiesos

**Dėina** īr šviesosis paruos čiesos terp saulietekė ė saulielėidė. Dėina teipuogi tonkē vadėnama **[[para]]**, katra īr 24 adīnu perėjuods.

Kateguorėjė:Dongos
Kateguorėjė:Čiesos
Para

**Para**, tonkiausē vadėnama **dėina** īr čiesa tarps, katra sodara 24 adīnas. Par ton čiesa Žemė apsėsok irinki sava ašėis vėina sīki.

Kuožnuo planetuo paruos ėlgoms skėras. Žemie para ožtronk 24 adīnas, vuo SI sistemas vėinetās – 86400 sekondiu.

Paruos dalis:
* Rīts
* Dėina
* Vakars
* Naktės

Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Puokaitis

**Puokaitis, vėdordėinis** ī dėinuos čiesis, kūmet Saulė būn aukštausē (artausē), vuo tepuogė vėdordėnio šaukiams čiesis, kap būn līgē 12 adīna dėinuos.

Kateguorėjė:Dongos
Kateguorėjė:Čiesos
Saulielaidā

thumb|right|240px
**Saulielaidā** (kėtāp ***saulieleidis***) īr dėinuos čiesos, kūmet laidas Saulė. Paskum saulielaidu prasėded sambriekšmis, gal' būtė veizėms žars, vuo netrokos atēn naktės.

Kateguorėjė:Dongos
Žars

**Žars** īr dongaus žeriejėms tūjaus pu tuo, kāp saulala noslaid aba prīš anā ėšauštont. Vakarė, kāp žars praded gestė, tāp prasėded sambrieškis. Ons būn ė prīš žara rītė.

Žara dongos būn rīškē raudons, auksėnis, fėjuoletėnis. Žara rīškoms prėgol nū tuo, a uorė ī daug dolkiu ė kėtū dalaliu.

Žemaitėškā žars da vadėnams: žara, gaisros.

Kateguorėjė:Dongos
Sambriekšmis

**Sambriekšmis** īr paruos čiesos vielā vakarė, pu saulielėidė, kūmet dongou veizietė paskotėnės gēstontės žaras, spierē tomsie ė pu biški atēn naktės.

Senuobie sambriekšmis bova paskotinis mets, kūmet liuob apētė gīvolius, liuob pabėngtė paskotėnius darbus ė liuob rouštėis mėiguotom.

Sambriekšmis žemaitėškā da vadėnams: sambrieška, sambrieškis, sambriekštis, sambriekšmė, žliejė, apīžliejė.

Kateguorėjė:Dongos
Kateguorėjė:Čiesos
Popėitė

**Popėitė** īr dėinuos tarps terp vėdordėinė (14 ad.) ė vakara. Popėitė īr pati karštiausė dėinuos dalis. Vasara karšta klėmata šalīsė par popėitė būn puogolis (sėista).

Kateguorėjė:Dongos
Vakars

**Vakars** īr dėinuos čiesos prīš sotemas, tūjaus pu ton, kāp noslaid saulala. Anou čiesou vies tonkiausē norimst, uors atviest, vasara patamp gaivesnio.

Senuobie rodėnė ė žėimuos vakarās žmuonis sosrinkė̄ truobūs liuob dirbtė vėsuokius darbus (liuob verptė, nertė, pantius vītė ė kt.), liuob rokoutės, pasakuotė.

Kateguorėjė:Dongos
Kateguorėjė:Čiesos
Naktės

thumb|240px
**Naktės** īr paruos čiesos, kumet Saulė īr nusilaidos ė tamsu īr. Lėgė pramuonės parversma naktė daugoms žmuoniu mėiguodava, nevīkdava juokė veikla. Ėšplitus dėrbtiniam apšvėitėmo sotrompiejė mėiga čiesos, atsėrada naktėnē darbā.

Naktis nu pat senuobėniu gadīniu bova vėsuokiu muonū čiesos. Vagol legiendas tamsībėsė liuob bastītė vėsuokė vampīrā, šmieklas, biesā, aitvarā.

Kateguorėjė:Dongos
Kateguorėjė:Čiesos
Daunuorātē

**Daunorātē** () - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 5 prietelē.
Kōiselē

**Kōiselē** () - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Plėkėškē

**Plėkėškē** () - Juonėškė rajuonė, Satkūnu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 356 prietelē. Vēk suodnas bendrėjė „Šaltinis“, īr bėbliuotėka.
Ledžingas

thumb|240px|Ledžingas skėrtas žėngtė ledo dėdlios atstomos.
**Ledžingas** - specialos batā so pagrėndo skėrto čioužtė ont leda. Modernėškas ledžingas nier tēp stėprē nogalastas, kāp pėilē. Leždingas apates būn bokas, bet šuonā smailos. 

Ledžingas īr skėrtėngu rūšiu:
* Skėrtas fėgūrėnem ledžėngėmou,
* Skėrtas leda rėtole žaidiejėms,
* Skėrtas luoštė bandė̄, 
* Skėrtas lenktėniautė,
* Skėrtas keliautė dėdlios atstomos. 

Kateguorėjė:Spuorts
Bangladešos

thumb|
**Bangladešos** īr valstībė Pėitū Azėjuo, pri Bengalėjės ilonkas. Tor robežio so Indėjė ė Mianmaro.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
### Admėnėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė

## Nūruodas

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Bruniejos

**Bruniejos** īr valstībė Pėitrītiu Azėjuo, pri Pėitū Kėnėjės jūras. Robežioujas so Malaizėjė. 

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
Bruniejos īr Borneo saluos šiaurėniam šmuotė, Pėitū Kėnėjės jūras ė Bruniejaus ilonkas pakrontie.

Kateguorėjė:Azėjės valstībės