open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suodnos

thumb|250px|Suodnos

**Suodnos** ī sklīps, katramė ī augėnami vaismedē ėr ougas.

Gal būtė nug nedėdliū suodnaliu šalep nomū lėgė paluociu suodnu, buotanėkas suodnu ė vaismediu plantacėju.

Senuobie tuoki dākta kāp parks, suodnos, daržos ė žuolėninks bova vėins ė tas pats: tenās liuob augintė žmuogou rēkalingus medius, krūmus ė žuolīnus.

Lietovuo suodnā radas XIV o. šalep paluociu ė vėinioulīnu. Suodību suodnūs īr augėnamas vuobelis, grūšės, čerešnės, vīšnės, slīvā, ašuoklē, braškės, žemougės. 

Tarībėnie gadīnie radas miestėitėm skėrti kuolektīvėnē suodnā.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Šiltnomis

thumb|250px|Šiltnomē

**Šiltnomis** ī tuokis būdinks, katramė ī augėnami augalā, katrėi prī tuos vėitas uora patīs neaug aba aug sonkē. 

Šiltnamė riems dėrbams ėš medė, plastmasės aba metala, vuo sėinas ėš plevalės aba stėkla. Šiltnomē būn nug vėsā mažū, katrūs būdavuo šalep nomū, lėgė dėdliū pramuonėniu šiltnomiu ūkiu.

Šiltnomiūs tonkiausē augėn agorkus, tuomatus, pėpėrus, kvietkus, anūs tēpuogi augėn paprastas darža daržuovės, katras pavasarie, kūrenont šiltnomi, ožaug daug onkstiau.

Kateguorėjė:Agronomėjė
Kateguorėjė:Truobesē
Vartā

thumb|250px|Vartā

**Vartā** ī tuoruo, gardė, sėinuo padėrbts oždaruoms praējėms. Paprastiausi vartā ī golstė kartės, katrou galam atkeltė aba ožkeltė. Mondresni vartā ī kāp dėdlės doris – anėi vīrēs prėkabinti prī tuoras aba truobesė sėinas ėr ī varstuomi. 

Kateguorėjė:Bodīnkā
NSB

thumb|250px|

**NSB** () - valstībėnė Nuorvegėjės traukėniu transpuorta bėndruovė, katra valda dėdliausė šmuota kelėivėniu traukėniu transpuorta Nuorvegėjuo. NSB bova ėkorta 1996 m. groudė 1 d. Centrėnė būstėnė ī Uoslė.

Kateguorėjė:bėndruovės
Kateguorėjė:Nuorvegėjė
DSB

175px|right|thumb|2018 m. DSB žemielopis

**DSB** (dan. *Danske Statsbaner*) - valstībėnė Danėjės traukėniu transpuorta bėndruovė, katra valda dėdliausė šmuota kelėivėniu traukėniu transpuorta Danėjuo. DSB bova ėkorta 1885 m. spalė 1 d.

Kateguorėjė:Bėndruovės
Kateguorėjė:Danėjė
Pakražontokā (Pakražontis)

**Pakražantokā** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniu.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Petkėškē (Pakražontis)

**Petkėškē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šarkėnė (Kelmė)

**Šarkėnė** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dorės

thumb|200px|Noma dorės
miniatiūra|199x199px|Dorės
**Dorės** ī tuokė lėnta, katra oždar iviejėma i bikuoki noma, truobesi aba kėtuoki bodīnka. Paprastiausės dorės ī ėš medėinas sokalta dėdlė lėnta, katra vīrēs jongias so sėina ė par anūs ī varstuoma. Aplinkou dorės padėrbams tuokis riems, vadėnams stakta. Ka dorės patės liuosā nasidarėnietom, anas būn ožšaunamas sklōstio, kablioko aba spīna. Pu dorėm būn tuokė lėntalė ka šėloma neetom i uora, šaukiama slenkstio.

Dėdlės, ėš dvėjū daliū soeenontės dorės šaukiamas vartās.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Slėnkstis

thumb|250px|Slėnkstis

**Slėnkstis** aba ***slėnksnis*** ī doru staktas apatė; lėntalė aba rāstalis pu dorėm. Ons keravuo ka ėš lauka par apatė nētom šalts uors ė naėšētom šilts. 

Ī vierījama, ka par slėnksti nie galam svēkintėis. Tas radas nug papruotė senuobie pasmėrosius gaspaduorius pakastė pu noma slėnkstio.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Staktas

thumb|250px|Staktas

**Staktas** (dgs.) aba **stakta** īr i sėina īstatuomi riemā dorėm aba longou. Tiksliau tā staktās ī doru riema viršotėnė dalės, ba apatė šaukiama slenkstio ī. Staktas palaik vėsas dorės, tūdie jēb ana sopūn, sosilaid, ėšsiviep, tāp dorės gal' nabožsidarītė.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Vaidatuonē (Kelmė)

**Vaidatuonē** () ī suoda Kelmės rajuona pėitūs, Pakrožonte seniūnėjuo, šalėp Žemaitiu plenta. Dalės suodas ėšsibarstius pu aplinkėnius rajuonus (Tauragės, Raseiniu, Šėlalės) ī. I šiaurė nug Vaidatuoniu, prī Ančės kronta, stuov Vaidatuoniu pėliekalnis.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 53 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Bavarėjė

thumb|200px|Vieleva
thumb|Bavarėjės regėjuonā

**Bavarėjė** () ī pėitrītiu Vuokītėjės žemė. Suostėnė ī Mionchens.

## Geuograpėjė
Bavarėjės pluots ī 70 549 km²; 12,6 mln. giventuoju (2011 m.). Bavarėjė īr soskėrstīta i 7 regėjuonus.

## Koltūra
Bavarėjė skėras nug likosės Vuokītėjės, tor savuotėška koltūra. žmuonis tonkē rokounas Bavarėjės tarmė ė tou tarmė dėdlē palaika ė dėdliounas.

## Akanuomėka
Bavarėjės akanuomėka īr dėdlē magtīnga ė truopnē gerā vīstuos. Bavarėjuo īr magtingas mašėnu ėšdėrbėma dėrbiklas, kāp pavīzdiou BMW.

## Spuorts
Bavarėjuo īr šmuots geru spuorta uorganėzacėju. Dėdlē gerā ėšvīstėts fotbuola spuorts, poikē žėnuoms fotbuola klobs "Bayern".

Kateguorėjė:Vuokītėjė
Longs

thumb|250px|Cerkvės longā

**Longs** ī stėkla šmuots, katros istatīts i skīlė kuokė tās noma, truobesė sėinuo, mašėnuo, ka i vėdu pakliūtom švėisa. Longa riems (staktās) paprastā dėrbamė ėš medė (daba būn ė plastmasėnē).

Truobuo pu longu būn tam tīčiuom tuokė lėntalė, šaukiama palongė. Ėš lauka seniau liuob būtė da padaruomas longėnės.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Palongė

thumb|250px|Rakondā ont palongės

**Palongė** (kėtāp ***palongis***) ī tuokė lėnta, katra statuoma pu longo. Būn ėr ėš lauka (paprastā ėš bliekas), ėr eš vėdaus (medėnė). Palongė keravuo ka mažiau vilgšnībės patektom ont sėinas, geriau nobiegtom ont longa palėkus rasa. Ont anuos tēpuogi tonkē statuomi kvietkā, ėš pavasarė augėnamas daržuovės.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Prīšėninkė

**Prīšėninkė** (kėtāp ***prīšėnė, longėnė***) ī vėita žemaitiu truobuo, katra būn prī geruosės prīmenies. Tas paprastā ī  truobas gals, katramė gīven karšintē.

Prīšėninkie liuob būtė mūris so šilduoma sėinalė, stals, luova, kelets krieslu, kamuoda, pu apatė padarīts skleps daržuovėm. Sīkēs ėš prīšėninkės liuob būtė praviejėms i kamara.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
BMW

thumb|250px|BMW mašėna

**BMW AG** (, žem. *[[Bavarėjė]]s muotuoru dėrbīkla*) - mašėnu ėšdėrbėma bėndruovė, katruos centrs īr Bavarėjuo. Bėndruovė ėkorta 1913 m. Tuo gadīnė bėndruovė ėkūrė Karls Raps, vuo bėndruovė liuob vadīntėis *Rapp Motorenwerke GmbH*. 1917 m. ožvadėnėms bova pakėists i BMW GmbH.

Kateguorėjė:bėndruovės
Kateguorėjė:Vuokītėjė
Dzieguorios

thumb|right|250px|Sėinėnis dzieguorios

**Dzieguorios** ī rakonds čiesou matuotė ė ruodītė. Būn vairūs dzieguorē – nug ronkėniu lėgė sėinėniu. Palē nauduonėma būn dvijū rūšiū dzieguorē: nešiounamė ė stuovintis. Dabartėnė skvarma dzieguorē gava XIV omžiou. Ėšplėtės mėslėnėms, ka truopniausē dzieguorios ėšdėrb Šveicarėjuo. 

Kateguorėjė:rakondā
Sāspars

right|thumb|230px|Sāspars

**Sāspars** (aba ***sāspara***) ī truobesė vainėka rāstu sonierėma vėita aba truobesė komps, katramė soneriami rāstā. 

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Spars

thumb|250px|Sparu sojongėms

**Spars** (aba ***gegnė***) ī tuokis ramstis, katros palaik vėinšlāti aba dvėšlāti stuoga. Stuoga oždangs taisuoms prī grabiestu aba lėntū pakluota, oždieta ont sparu.

Tonkiausē sparā ī gamėnami ėš pjautas medėinas, sīkēs ėš rāstu aba gelžbetuonė.

Soremta sparu puora šaukiama ***kazėlās***.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Čiokors

[thumb|250x250px|Žemaitėška [klietie, katruos vėršou veizėms čiokors]]
**Čiokors** (kėtāp ***kraiks, šelmenis***) ī viršotėnė šlātėnė stuoga dalės.

Kaima arkėtektūruo stuoga grabiestus šalep čiokora ded stuoresnius ėr artiau kėts kėta. Ont čiokora ded geriausius šiaudus, katrūs parlenk i kėta šlāta ė prėspaud žagrio. Sīkēs ont čiokora ded spaliu ė muolė aba kalkiu slouksni.

Kateguorėjė:Patalpas
Kateguorėjė:Truoba
Guonkas

[right|thumb|260x260px|Žemaitiu [Truoba|truobas guonkas]]
**Guonkas** ī tuokė veranda aba pastuogė prī iviejėma i truoba.

Guonkas dailėn nomus, sergst dorės ė prīmenė nug krėtoliū tēpuogė tas ī puoėlsė vėita.  

Kateguorėjė:Patalpas
Kateguorėjė:Truoba
Asla

thumb|240px|Asla

**Asla** īr ėš muolė soplūkts truobas, jaujės dognos. Ėš vėina muolė asla nuognē spierē sosišlouj ė dolk.

XX o. vėituo asluos truobūs pradietas statītė grindis.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Šonelē (Kelmė)

**Šonelē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Liekis

right|thumb|240x240px|Liekē ont noma Kiedainiūs
**Liekis** (aba *liegis*) ī tuokis papoušėms ont čiokora krašta. Anūs dėrb ėš dailē pjaustytu lėntū. Paprastā ruod kuokius tās gīvius: žirgalius, paukštius, ragus, žovis, žaltius; tēpuogė augalus aba skvarmas. 

Liekē keravuoj ka vies nug stuoga nedraskītom šiaudū.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Švėtrē

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Guonts

right|thumb|300x300px|Guontu donga
**Guonts** aba ***guonta***, ***skeidra*** ī tuokė medėnė lėntalė stuogou apdengtė.

Tas būn aple 0,5 cm stuoroma ė 70 cm ėlgoma lėntalės, katras kluoj kelēs slouksnēs ka naibiegtom ondou. Kal nuognē pluonuom vėnėm.

Guontās liuob dengė nomus, kūtės, jaujės ė natgė medėnės bažninčės.  

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Prīmenie

**Prīmenie** ī truobas dalės šalep lauka doru. Gerāja ė prastāja truoba liuob skėrtė noma vėdorie stovėns kamėns ė šalep anou ėš abijū šuonu esontė dvė prīemenė. Prīmenie liuob laikītė vėsuokius rakondus, lauka apriedus, apava.

Prīmenie mažnēs sotamp so prīangio.

Kateguorėjė:Truoba
Prīangis

right|thumb|240x240px|Svirna prīangis
**Prīangis** ī truobas aba kėtuokė truobesė dalės par katra ivēnam i vėdo. Tas padailėn truobesė ėšruoda, keravuoj doris nug viejė, lītous. 

Žemaitūs šalep truobuos tonkē liuob statītė guonkas.

Kateguorėjė:Patalpas
Kateguorėjė:Truoba
Veronda

thumb|240px|Noma Australėjuo veronda

**Veronda** ī tuokis oždars prīangis šalep truobuos so dėdlēs longās. Anuo dedami vėsuoki rakondā, vasaras čieso gerā tink mieguojėmou.

Kateguorėjė:Patalpas
Kateguorėjė:Truoba
Virtovė

thumb|250px|Virtovė

**Virtovė** (aba **koknė**) ī vėita nomūs, katruo gamėnams jiedis. Senuobie virtovė liuob šauktė tuokė vėita laukė, katruo vasara liuob rouštė jiedi. Daba vėrtovie paprastā būn kuokė tās vėrīklė (dochovkė) aba pečioks, stals, krieslā, indaujės, kriauklė aba viedros indam plautė, šaldītovs, vėsuoki jiedė gamėnėma rakondā.

Kateguorėjė:Patalpas
Kateguorėjė:Truoba
Cveks

thumb|right|209px|Šmuots cvekū

**Cveks** īr jongėma rakonds, tonkiausē ėš metala līdėma. Tonkiausē nauduonams būdavuonont bodīnkus. Gal būt ikalams aba ėšaunams so specēlio aparato i medi ė kėtas minkštas mediagas.

Kateguorėjė:rakondā
Grindis

thumb|250px|Grindis

**Grindis** (vns. *grindės*) ī truobas aba bikuokė kėta truobėsė sotvirtints dognos. Pradiuo grindis rēšk tėktās ėš medėniu lėntaliu sodieta donga, bet daba grindėm šaukiama bikuokė padėrbta donga (kūlė, lėnoliauma, betuona). 

Seniau lėgė grindiu liuob būtė nomūs muolė asla.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Lobas

thumb|250px|Medėnės lobas

**Lobas** ī bikuokės truobas vėdous patalpuos viršaus apdengėms. Paprastas lobas ī ėš lėntū, sokrautu ont sparu, paskom pradietas dietė ėš fanieras pluokštiu, plastmasės, potplastė.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Liuoliū seniūnėjė

**Liuoliū seniūnėjė** ī seniūnėjė Kelmės rajuona pėitūs, anuos cėntros ī Liuolē. 

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
Aruozā

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 17 žmuoniu.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Bajuorātē (Kelmė)

**Bajuorātē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Liuolē

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo, anuos cėntros. 1768 m. pabūdavuota šv. apaštalū Sėmuona ė Joda Tadėjuošė bažninčė, darboujas pamatėnė muokīkla, bibliuoteka, pašts (LT-86017), seneliu nomā, koltūras nomā, ambulatuorėjė. Natuolėi īr Liuoliu pėliekalnis.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 544 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tarvānē (Kelmė)

**Tarvānē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Liuoliū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās Tarvāniūs nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ontuons Hansens Tamsarė

[thumb|A.H. Tammsaare puortrets. Tapītuos [Nikolai Triik,  1927 m.]]

** Ontuons Hansens Tamsarė** (est. - *Anton Hansen Tammsaare*; g. 1878 m. sausė 30 d. - m. 1940 m. kuova 1 d.) ī vėins geriausē žėnuomu XX o. estu rašītuoju.
Anuo pentuoluogėjė "Prauda ė tėisingoms" (est. - *Tõde ja õigus*;  1926–1933 m.) ī laikuoma vėinu glabniausiu ėš estu lėteratūras korėniu.

Kateguorėjė:Estėjės žmuonis
Ruomans Nejeluovs

**Ruomans Neīeluovs** (, da žėnuoms slapīvardio **Kipishas** aba **Kipišas** mėrė 2016 m. vasarė 13 d. Vėlniou ) - bovės Lietovuos mozėkas grupės Kastaneda mozėkonts. Mozėkava dėdlioujė scenuo nug 2002 m., kūmat anou pastebiejė mozėkas lēdėma bėndruovė "Koja records" ė krūvuo so Loko ė Kipisho padėrba mozėkėnė gropė "Kastaneda". 2005 m. ėš gropės ėšējė.

## Šaltenē

kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Somtis

thumb|250px|Vairūs medėnē somtē

**Somtis** ī rakonds, so katrou sem kuoki tās skīstėma (toniausē zopė, bet gal' ė kėsielio, kuompuota, potra). Būn ėš medė, metala. Ėšruoda somtis ī panašos kāp šaukštos, bet anuo kuots ėlgesnis ė gala doubalė daug gėlesnė ī. Medėnis somtis trompo galo šaukiams kaušo. 

Kateguorėjė:Rakondā
Šaukštos

[thumb|right|250px|Šaukštā, nauduoti [Žemaitėjė|Žemaitėjuo XX omžė I posie.]]
**Šaukštos** īr ėš medė, metala aba plastmasės padėrbts rakonds so katrou jied skīsta, bėru aba tiršta jiedi (zopė, potra, ledus). So šaukšto tēpuogė ī seikiejams ė maišuoms vėsuokis jiedis. Šaukšta sodar kuots ė doubalės skvarma ont gala.

Kateguorėjė:Rakondā
Peilis

thumb|250px|Peilē

**Peilis** ī rakonds, so katrou ī pjaunama, pjaustuoma ė doriama. Tor trompa ronkena (ėš medė, plastmasės, kaula, raga) ė vėina ašmenė geležtė, katra paprastā būn ėš plėina. 

Ūkie peilis nuognē platē nauduonams, so anou pjaust, kapuoj, smolkėn vėsuoki jiedi (tam tīčė ī peilis kapuonė), skot vaisius ė daržuovės, lop žvieriū skūra, ėšdarėnie mēsa, druož medi. Peilis tēpuogė gal' būtė gėnklos, žodīma rakonds - so anou nudor ė skerd gīvolius, gėnas nug razbaininku, laukėniu žvieriū aba atvirkštē – so peilio kū tās poul.

Kateguorėjė:Rakondā
Kateguorėjė:Gėnklā
Kapuons

thumb|250x250px|Do kapuono.
**Kapuons** (kėtāp ***kapuonė, kapuoklis***) ī rakonds, so katrou kapuoj mēsa ė kėitas daržuovės. Tas ī kāp peilis, bet tor trompa ronkena ėr dėdlė, statēkompė skvarmas sonkė geležtė. Dėdlis kapuons ėšruod panašē kāp kėrvis. 

Kateguorėjė:Rakondā
Droskėnė

**Droskėnė** ī nedėlis ėndalis, katramė laik droska. Paprastā tas būn medėnė diežalė so dongtalio, sokalta ėš lentaliu ė dailē ėšrašyta. Tēpuogė būn droskėniu ėš berža tuošėis, glazūrouta muolė.

Kateguorėjė:Rakondā
Dargėškė (Kelmė)

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dvarvėitē (Kražē)

**Dvarvėitē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ėšdėrbėma ruobuots

thumb|Artėkolouts ėšdėrbėma ruobuots, katras dėrb lījīkluo.

**Ėšdėrbėma ruobuots** - palē ISO 8373, ī valduoms, parpruogounams, šmuota paskėrėmu manėpuolētuorios pruogramounams trījūs, aba daugiau ašiū. Gera šmuota ėšdėtbėma ruobuotu ėšdėrb JAV ė Japuonėjės bėndruovės. Ėšdėrbėma ruobuotā grētā ėšplėta Euruopuo, kūmat 1973 m. i rėnka prėstatė sava ruobuotos ABB Robotics ė KUKA Robotic.

**Ėšdėrbėma ruobuotu padavėms i rėnka vėsam Svietė (vėinetās):**

## Šaltenē

Kateguorėjė:rakondā
Kateguorėjė:ruobuotėka
Muonėka Pondziūtė

**Muonėka Pundziūtė** () - Lietovuos dainė, 2016 m. vasarė 14 d. ėšluošė TV3 televėzėjės kuova X-faktuorios. Muonėka mikėnas Vėlniaus Jūzapa Tallat-Kelpšas kuonservatuorėjuo.
 
## Šaltenē

Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Ošietkos

**Ošietkos** aba ***ošietka*** ī žems kobėlioks so ausėm, katrou Lietovuo liuob nauduotė ūkie. 

Ošietka gamėn ėš šolaliu, katrūs soverž lazdīna pliešuom, metalėnio lonko, vuo nug XX a. vėdorė – tonkiausē vėila. Do prīšėnio šolalio, ausis, ī ėlgesnio. Par apskrėtas skīlės ausīsė parver lazda ė tāp ošietka neš dvīsė. Ošietkūs žmuonis liuob nešiuotė skīstus šieralus, mirkintė ė šotintė skalbėnius, pelus, kapuojus, grūstė bolbės, sūdītė mēsa, raugintė agorkus, šertė karvės, girdītė veršalius.

Kateguorėjė:Rakondā
Botelkė

thumb|Botelkė
**Botelkė** (kėtāp ***botelė, botelka, buonka***) ī tuokis aukštos inds, tonkiausē vamzdė skvarmas so ankšto kaklalio ė komštio ont viršaus. Dėrbams ėš stėkla, plastmasės. Anūs laik vairius skīstėmus – pėina, ondeni, lėmuonada, soltis, alu, vīna, arielka ė kėtuoki alkaguoli, acta, benzėna, liekvarstā. Daugoma bolteku galam panauduotė daug sīkiu, vairē prėtaikītė ūkie. 

Kateguorėjė:Rakondā
Gelda

thumb|250px|Gelda

**Gelda** (kėtāp ***luovis***) īr ėšskaptouta aba ėš lėntū sokalta diežie gīvuoliam šertė ė girdītė. I gelda pėlams ondou, šierals (juovals).

Gelda tēpuogė šaukiama nėikuotė.

Kateguorėjė:Rakondā
Nėikuočė

right|thumb|250x250px
**Nėikuočė** aba **[[gelda]]** ī medėnis paėlgs inds su ausėm galūs. Ons būn aple 1,2 m ėlgoma, 0,5 m platoma ė 0,2 m aukštoma. Anou dėrb ėšskoubiant medė stoubri. Nėikuočie liuob skalbtė baltėnius, nėikuotė kroupas ė grūdus, laikītė mēsa, maišītė pīragus, maudītė vākus.

Kateguorėjė:Rakondā
Lėntėnė (Kelmė)

**Lentėnė** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Liauda

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Dėdēsis spruogėms

** Dėdēsis spruogėms** () īr sāvuoka, Dėdliuojė spuogėma teuorėjuo aprašontė Vėsatas radėmasė akėmirksni. Teuorėjė ī nug tou, ka galaktėkas nuognē tuolst vėina nug kėtuos. Ta tėigėma ožtvėrtėn stebėmu galaktėku švėisuos spektra pasislinkėms, aiškėnams Habla diesnio. Remiantis tou diesniu galėm liousā apskaitliout, ka vėsas galaktėkas prīš aple 13,7 mėlėjardu metu bova vėinuo vėituo.

Belgėjės dvasėninks Žoržs Lemetrs (*Georges Lemaitre*) 1927 m. bova pėrms, pasiūlė̄jės idiejė, ka Vėsata prasidiejė nug „pėrmīkštė atuoma“ spruogėma.

Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Uobelīns (Kelmė)

**Obelynas** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo, ož 3 km nug Kražiu.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Viejėnė (Kelmė)

**Viejėnė** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Stelmožės ōžouls

280px|thumb|Stelmožės ōžouls

**Stelmožės oužuols** () ī aple 1500-2000 metu senoma, 23 metru aukštoma ė 13 m dēmētra ōžouls, katros aug Stelmožie. Mėslėnama, ka tas mosėntās ī vėins ėš seniausiu ōžoulū Euruopuo.

Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė
Kateguorėjė:Dīvnė medē
Kateguorėjė:Zarasū rajuons
Lėnkvėitē (Kelmė)

**Lenkvėitē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 72 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Linkautē (Kelmė)

**Lėnkautē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 72 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Umberts Ekos

thumb|right|200px|Umberts Ekos
**Umberts Ekos** (Umberto Eco, 1932 m. sausė 5 d. – 2016 m. vasarė 19 d.) – italu kalbuos tīries, rašītuos, pėlosuops.

Kateguorėjė:rašītuojē
Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Patelnė

**Patelnė** (kėtāp ***petelnė, skaurags***) ī rakonds vairėm jiedėm keptė ė tūšītė. Patelnė būn metalėnė, daug žemesnēs šmuotās kāp pouds, atvėro vėršom, so vėina ėlga ronkena (no būn ė so dvīm trompuom ronkėnom). Ka jiedis nasosviltom, pradiuo i patelnė pėl kuokius tās rėibalus (svėista, alėjo, taukus). Patelnės gamėn ėš kėtous, aliomėnė, plėina.

Kateguorėjė:Rakondā
Alėjos

thumb|200px

**Alėjos** ī rėibals, nauduonams taisont jiedius. Alėjos ėšdėbams ėš alėjėniu augalu.

Alėjos nauduonams kolėnarėjuo (saluotuoms paskanėnt, kepėmou, taisont margarėna). Kāp katrū rūšiū alėjē tēpuogė puopolērūs kemėjės pramuonie, nauduonamė ėšdėrbont kuosmetėka, higienas dāktus (moila, šampūna), nauduonamė, kāp biuokors.

Kateguorėjė:jiedē
Kateguorėjė:Kemėjė
Hemsedal up n' down

**Hemsedal up n' down** - kuožnās metās notėnkontės kalnu slėdiu ė snėiglėntiu spuorta lėnktīnės Hemsedalie, Nuorvegėjuo, tonkiausē notīnk onkstėi pavasarie. 2016 m. notėks kuova 5 d. Dalīvavėms īr muokams, vuo ėškuošė lėnkīnies guan prėzos.

## Nūruodas
*Uofėcēlos "Hemsedal Up N' Down" tėnklopis

## Šaltenē

Kateguorėjė:notėkėmā
Kateguorėjė:Nuorvegėjė
Moils

[thumb|Vākū moils „Tindi“ ėšdėrbts ''Ringuvuo'' ([Paneviežīs).]]
thumb|Ūkėškos moils
**Moils** ī kėituoks aba apīskīstis dākts, dėrbams ėš rėibalū, šarma ė nauduonams skalbėmou, prausėmousi:

Nauduonams boitie, tekstėlės ėšdėrbėmė, kemėjės ėšdėrbėmė. Moila kartās būn ė matala apdėrbėma stakliu tepėma ė vėsėnėma skīstėmė.

Moilou ėšdėrbt tonkē nauduonams alėjos.

Kateguorėjė:Kemėjė
Pažerīs (vėinsiedis)

**Pažerys** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Skrozdielīnė (Kelmė)

**Skrozdielīnė** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Švėntragē

**** () – gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo. Kaimė ī bovosė baltu alka, aug sens Švėntragiu ōžouls.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 36 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ožmėškē (Kelmė)

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kražiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ožvėntė seniūnėjė

**Ožvėntė seniūnėjė** - seniūnėjė Kelmės rajuona vakarūs, cėntros - Ožventis. 

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
Brauzgā

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Ožvente seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniu.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
USRobotics

**** - JAV kuompioteriu ėšdėrbėma bėndruovė, korontė ė ėšdėrbontė muodemos ė kėtos pruodoktos.

## Istuorėjė
Bėndruovė ėkorta 1976 m.

Kateguorėjė:bėndruovės
Ruobuotėka

thumb|right|Ruobuota ronkas sėstema ''The Shadow Hand''

**Ruobuotėka** - muokslos aple ruobotos, truopniau ruobuotėka ī mekanėnės ėnžėnerėjės, alektras ėnžėnerėjės ė kiompioteriu muoksla srėtės, katra ožsėjem ruobuotu ė ruobuotu kontrolės sėstemu korėmu, ėšdėrbėmu ė panauduonėmu. Ruobuotėkas muokslos atsėrada XX omžiou, ė dėdlē grētā vīsties.

Kateguorėjė:Ruobuotėka
Medecėnėnē ruobuotā

**Medecėnėnē ruobuotā** – ruobuotā, katrie īr nauduonamė medėcėnuo, tonkē uoperounont žmuonis. Medecėnėnē ruobuotā prėtīnk panauduonėmou vėsuokiuos medecėnas srėtīs. Tonkē medėcėnē ruobotā būn ėntegroutė krūvuo so kuompioterėnėm sėstemuom ė pruogramėnė ironga. 

Medėcėnėniu ruobotu teknuologėjė ī dėdlē brongė. Bat dabartėis gadīnie ton uoperacėju kaina mėnkst. Sviete ruobotu kerorgėjė palėikt nuorma.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Ruobuotėka

Kateguorėjė:rakondā
Dėdlaukis

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Galėnē (Kelmė)

**Galėnē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vāgova

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Vāgovas seniūnėjės cėntros. Stuov medėnė bažninčė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 534 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Veidas

**Veidas** (žem. *Vepelė*) kuožna savaite ėšēnontės žornals, lēdams nug  1992 m. spalė 15 d. Ved puolėtėkas ė versla tīrėmos. Savaitraštie aprašuomė ė analėzounuomė ton notėkėmā aba rēškėnē, katrie rēle padara itakas šalėis gīvenėmou, anuos pėlėitem. Ēn lietoviu kalbuo.

## Skātītoujē
* Vīrā ė muotrėškas
* Omžios: 20–60 metu
* Ėšsėlavėnėms: vėdorėnis, aukšts
* Šėimuos padėitis: vīrā ė muotrėškas, katrėi tor vāku, anūku
* Pajamas: vėdotėnės ė dėdlesnės, dėdlės
* Pasėskėrstīms: dėdmiestē – 85 %, kėtas gīvenvėites – 15 %
* Pruopesėjės: puolėtėkā, verslėninkā, dėdlesniu bėndruoviu vadībėninkā, karjeras valdėninkā, akademėne slouksne atstuovā, bėngiamu korsu stodentā, ėntelektoalā.

## Šaltenē

## Nūruodas
* Žornala ''Veidas'' alektrounėėnė versėjė.

Kateguorėjė:spauda
Šaukienu seniūnėjė

**Šaukienu seniūnėjė** - seniūnėjė Kelmės rajuona šiaurės rītūs, cėntros - Šaukienā. 

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
Baršėškē

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kraitkobėlis

**Kraitkobėlis** ī medėnis kobėls so dongtio, katramė laik kraitė apriedus, audėnius. Liuob dirbintė ėš eglės medė šolu, katrūs keliuom eiliem liuob aplenktė lazdīna lonkās.

Žemaitėjuo nauduots lėgė XIX o. pabonguos.

Kateguorėjė:Rakondā
Kobėls

[right|thumb|231x231px|Kobėls so pėino [sūris|sūriou dėrbtė]]

**Kobėls** ī cėlindra skvarmas rakonds, žema platė bačka. Anamė laik skīstėmus, bėralus ėr oždeng ožspaudamo dongtio. Kobėlus dėrb ėš lėntėniu šolaliu, aplenktū kelēs medė aba metala lonkās. Kobėls, prīšingā kāp bačka, negal būtė rėtėnams.

Kateguorėjė:Rakondā
Pouds

thumb|230x230px|Metalėnis pouds
**Pouds** ī tuokis indos, katramė verd jiedi. Paprastā poudā liuob būtė muolėnē, daba tonkiausē būn ėš metala. Tor dongti, gal' būtė ba ronkėnu, torietė vėina ėlga aba dvė trompė. 

Poudā būn nug 1 lėgė 10 lėtru talpoma, par švėntės liuob nauduotė ė lėgė 25 lėtru dėdloma poudus.  

Dėdlis pouds da šaukiams katėlo.

Kateguorėjė:Rakondā
Katėls

thumb|250px|Katėls

**Katėls** ī tuokis dėdlis pouds, dėrbams ėš metala. Ons, prīšingā nego pouds, nie statuoms ont pečiaus, bet ož vāša kabėnams vėršom atvėruos ognėis. Katėls nauduonams ne tėktās nomūs, bet ėr ėšvīkūs – anamė taisuoms jiedis vėršom lauža.

Kateguorėjė:Rakondā
Poudīnė

thumb|262x262px|Poudīnė
**Poudīnė** īr ėš muolė padėrbts rakonds, katramė laik pėina. Paprastā anuo telp 3–6 lėtrā.

Žemaitėškas poudīnės kaklioks tromps ī, sėinas tropoti briaunuotas.

Kateguorėjė:Rakondā
Lėžė

right|thumb|250x250px|Senuobėnė lėžė
**Lėžė** ī medėnė mentė so ėlgo kuoto dounā pašautė kepėmou i pečiu. Lėžės mentė būn paėlga, apvalė aba apskrėta. Ont anuos ded ėš dounmaišė pakabinta tešla ė ronkuom padėrb dounas kepala. Ka švėižiuos tešluos kepals prī lėžės naprėliptom, ont anuos liuob kluotė sausū kleva lapu, ajerū, kuopūstlapiu, liuob barstītė miltās, sielenuom. Ėlgs kuots saug, ka kepies naapsidegintom.

Kateguorėjė:Rakondā
Minkītovis

right|thumb|250x250px|Minkītovis
**Minkītovis** (da ***minkītovė, dounminkis, dounmaišis***) ī ūkė rakonds, apvalnos, žemās kraštās medėnis kobėls katramė tais tešla dounā keptė. Tas ī nomū skalsuos dākts, senuobie vierīta, ka minkītovie gīven dounas tešluos rogėma dievs Rūgotis. 

Kateguorėjė:Rakondā
Īla

thumb|250px|Batu siovėma īlas

**Īla** ī tuokis rakonds, kuots so adeta. Ana nauduon kāp rēk pradortė skīlė tonkiūs, kėitūs medegūs (uoduo, medie). Tonkiausē īla nauduonama batu, apriedu, kėta audėnė rakondu siovėmė, tašont medi. 

Kateguorėjė:Rakondā
Silvana Imam

thumb|180px|Silvana Imam
**Silvana Imam** (žem.- *Sėlvana Ėmam*, g. 1986 m. siejės 19 d.) - žemaitiu ė sėru kėlėma Švedėjės mozėkontė. Anuos mamelė īr gėmos Žemaitėjuo, vuo paponielis - Sėrėjuo. Troupnē poikē rokounas žemaitiu kalba. Šalėp mozėkėnės karjieras īr bėngos psėkuoluogėjės muokslūs. Krūvuo so reperēs Erik „Eboi“ Lundin ė Cherrie īr mozėkėnė kuolektīva RMH narie.

Kateguorėjė:Švedėjės mozėkontā
Dapkē

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuoniu.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Daugėrdā (Kelmė)

**Daugėrdā** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuoniu.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pašatrėjė (Kelmė)

**Pašatrėjė** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Šaukienu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās Pašatrėjuo nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Vėntės švītorīs

**Vėntės švītorīs** - švītorīs, katrs stuovė Vėntės ragė.

Kateguorėjė:Lietovuos švītorē
Švītorīs

thumb|Švītorīs
thumb|Da vėins švītorīs

**Švītorīs** - buokšts, katros lēd švėisa ė tas lēd laivams saugē plaukiuot jūruo. Anuo švėisas gal' būtė matuomas jūruo ož 30-40 km. 

Lietovuo pabūdavuotė ketorė jūras ė trīs Koršiu mariu švītorē:
*Klaipiedas švītorīs, seniausis Lietovuo
*Nėdas švītorīs (Baltėjės jūruo)
*Švėntuosės švītorīs (Baltėjės jūruo)
*Joudkrontės švītorīs (Baltėjės jūruo)
*Pervalkas švītorīs (Koršiu mariuosė)
*Vėntės švītorīs (Koršiu mariuosė)
*Oustadvarė švītorīs (Koršiu mariuosė)
Kelmės apīlėnkiu seniūnėjė

**Kelmės apīlėnkiu seniūnėjė** ī seniūnėjė Kelmės rajuona i rinki Kelmės miesta, anuos cėntros ī Naudvaris. 

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
Apelkis

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Baldožē

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Tiristrands

**Tiristrands** () ī miestalis Ringerikės kuomunuo, pėitū Nuorvegėjuo. 2015 m. miestalie gīvena 845 žmuonis. 1856–1857 m. ėšbūdavuota bažnintalė. Lėgė 1964 m. sausė 1 d. Tiristrands bova atskėra kuomuna, bet ana bova pajongta prī Ringerėkės kuomūnas. Miestalie 1997 m. ikorts Ringerėkės kaliejmos, katramė bausmė atlėik aple 150 žmuoniu.

Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
1856

**1858** īr keliamė̄jė metā, katrėi prasided oterninka. 

## Notėkėmā Žemaitėjuo

* Brievėkiūs gėmė pėrmasis Lėnkėjės prėzidėnts Gabrielios Narutavėčios.

## Notėkėmā Lietovuo
* Kībartā gava miesta tėisės.

## Notėkėmā svietė
* Groudė 28 d. gėmė Vūdruovs Vėlsuons (m. 1924 m. vasarė 3 d.) - nū 1913 lėgė 1921 metu JAV prezidėnts, ons bova 28 prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.

Kateguorėjė:Metā
Rietis

180px|thumb|Do rietio
**Rietis** (kėtāp ***sėits***) ī tuokis rakonds, so katrou parskėr kuokė tās bėraus dalīka mažas dalis nug dėdlesniū. Tas ī ont medėnė lonka (krėjės) aptraukts tinklioks. So anou sėjuon miltus, grūdus, kroupas, ka ėškristom gers jiedis, vuo lokštā, kūlalē, gromstā palėktom vėdou.

Rietis so tonkio tinklalio šaukiams ***sėitrietio*** (miltam), vuo rets šaukiams ***retėlo, kretėlo*** (grūdam).

Kateguorėjė:Rakondā
Staltėisė

[thumb|250x250px|Stals, ėšriedīts so staltėisė ([Žemaitė|Žemaitės moziejos, Bukontė)]]
**Staltėisė** ī dailė druobė, so katrou ėšried stala.

XIX–XX a. pr. Lietovuo liuob austė lėnėnės staltėisės, paskom metmenā liuob būtė medvilnėnē, vuo ataudaa lėnėnē aba sėlkėnē. Anas liuob ėšrašītė dailēs raštās. 

Kateguorėjė:Ūkis
Šlouta

thumb|100px|Šlouta

**Šlouta** ī rakonds, so katrou šloun šiokšlės. Tas īr aplinkou šloutkuoti (lėgė 2 m ėlgoma) sorišts ponds berža, karkla virbu, katrū ėlgoms 20–50 cm. So tuokė šlouta šloun kėima, asla. Truobuo grindim aba aslā  šluotė tonkiau nauduon minkštesnė šlouta ba kuota (šloutražė). Ėš pošėis skoju padėrbta šlouta liuob šloutė pečiu.

Kateguorėjė:Rakondā
Vaza

thumb|180px|Dėdlė vaza

**Vaza** ī tuokis inds, katramė laik kvietkus. Tas būn ėš muolė, stikla, farfora, metala, plastmasės padėrbts statmens dākts so skīlė vėršou, tonkē par pluoti ėšgaubts. I anou pil ondeni kvietkam.

Tonkē būn vėsāp ėšrašīta, ėšpaišīta.

Kateguorėjė:Rakondā
Antanava (Kelmė)

**Antanava** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Badauskē

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Koketiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žēmalē

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Kelmės apīlėnkiu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Koketiu seniūnėjė

**Koketiu seniūnėjė** () īr seniūnėjė Kelmės rajuona šiaurės rītūs. Cėntros - Koketē. 

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
Vincos Kodirka

thumb|150px

**Vincos Kodirka** (, g. Paežeriūs) bova lietoviu tautėnė atgėmėma žmuogos, Lietovuos himna autuorios, gazietas „Varps“ redaktuorios.

## Atmėnėma ėomžėnėms

* Bova ožvaizdiouts ont 500 litu banknuota. 

Anuo vardo ožvadinta:
* Kodirkas Naumiestis
* Kauna Vinca Kodirkas vėdorėnė muokīkla
* Kodirkas Naumiestė Vinca Kodirkas gėmnazėjė
* Radvėlėškė Vinca Kodirkas pagrindėnė muokīkla
* Šiauliū Vinca Kodirkas pagrindėnė muokīkla
* Lietovuos švėitėma Vinca Kodirkas draugėjė
* Vinca Kodirkas premėjė
* Vinca Kodirkas ākštė
* Vinca Kodirkas tėlpts
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Tītovienu seniūnėjė

**Tītovienu seniūnėjė** - seniūnėjė Kelmės rajuona rītūs, cėntros - Tītovienā. 

## Seniūnātėjės
2009 metās istēgtas trejės seniūnātėjės: Cėntra, Dorpīna ė Pošīna.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
Kelmės seniūnėjė

**Kelmės seniūnėjė** - seniūnėjė Kelmės rajuona pėitrītiūs, cėntros - Kelmė. 

## Seniūnātėjės
2009 metāas ėstēgtas ketveres seniūnātėjės: Dvara, Kalnu, A. Matskevėtiaus ė Naprėklausuomībės.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
Michaīls Kasjanuovs

thumb|200px

**Michaīls Kasjanuovs** (, da ons vadėnams "Misha 2%", gėmė̄s 1957 m. groudė 8 d. Maskvuo, TSRS) ī poikē žėnuoms Rosėjuo ė ožrobežie liaudėis vēkies ė puolėtėks, bovė̄s Rosėjės Federacėjės premjers mėnėstros, nūnā ons īr opuozėcėnis puolėtėks. Ons krėtėkoun Vladėmėra Potėna puolėtėka.

Kateguorėjė:Rosėjės žmuonis
Akmenīnės seniūnėjė

**Akmenīnės seniūnėjė** - seniūnėjė Šalčėninku rajuona rītūs, cėntros - Akmenīnė. 

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona seniūnėjės
Abuolā

**Abuolā** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Akmenīnės seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 76 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Bagdiolē

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Akmenīnės seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Tarakuonīs (Šalčėninkā)

**Tarakuonė̄s** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Akmenīnės seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 27 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Apošīnė (Šalčėninkā)

**Apošė̄nė** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Torgeliu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 11 žmuoniu.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Vasedas onėversėtets

**Vasedas onėversitets** (,  jap.: - 早稲田大学) - prėvatos onėversitets Tokėjou, Japuonėjuo. Ons bova ėstēgts 1882 m.

Onėversitetė īr 13 bakalaura stodėju fakoltetu; 22 magėstrantūras ė duoktuorantūras stodėju fakoltetā; 21 tīrėma ėnstėtots.

Kateguorėjė:Onėversėtetā
Kateguorėjė:Japuonėjė
Žirklės

thumb|200x200px|Žirklės popėriou aba medegā kirptė
**Žirklės** ī rakonds so katrou kerpama ī. Vēk sverta princėpo. Sodarītas ėš dvījū, tonkiausē vėinuodu, gelažtiu, ožmautū ont vėinuos ašėis.

Būn vairiaus dėdloma ė pritėkėma: audeklu, puopėriaus, plaukū kirpėmou, chėrorgėniu, suodnas darbam.

Kateguorėjė:Rakondā
Niešē

thumb|250px|Muotrėška so niešēs

**Niešē** aba **naštē** ī nug senuobės ūkie nauduonams rakonds, katros leid lengviau parneštė sonkius dāktus. Tas ī ėlga kartės so dvīm kablēs, oždedama ont petiū, vuo ont kabliū kabėn pilnus viedrus aba krėžius.

Kateguorėjė:Rakondā
Laps

right|thumb|300x300px|Vairūs lapā

**Laps** ī vėina ėš augalū daliū. Par lapa i augala pakliūn degounis, onglėis dvėdegėnis, anėi gaud Saulės švėisa tūdie, ka anūs vīkst fuotosintezė. Tas ī tuokis vīksmos, katrou čieso augals pasigamėn savėi rēkalinga galė.

Lapā būn vairiū spalvū (bet nuognē tonkiausē - žali), dėdloma, ėšruodas, stuoroma. Spīglėniu mediu lapā ī pavirtė̄ skojėm. Daug augalū tor lapus so vaška slouksnio, katros neleid lengvā ėšgaroutė ondeniou.

Rodeni daugoms augalū lapus nomet. Anėi, prīš nokrintont, pageltonou, paraudonou vuo kėtāp pamain sava spalva - tas ī diel tuo, ka anėi pašalėn nabrēkalingas medegas ė vėsuoki troča ėš augala.

Kateguorėjė:Augalū narē
Pompors

right|thumb|240x240px|Kaštuona pompors
**Pompors** (kėtāp ***pomporīs***) īr augala narīs, ėš katrou ėšaug ūglis – tas ī, kuots so augontēs ont anou lapās.

Pomporā gal' augtė ėš kuota viršūniu, lapu pažastū, sīkēs ėš šaknū aba lapu.

Ėš pomporū prasiskleid aba švėiži lapā, aba žėidā.

Kateguorėjė:Augalū narē
Žirgėns

thumb|250px|Lazdīna žirgėnā

**Žirgėns** (kėtāp ***žirgėnis, sporgana***) ī tuokis žėids, katrou tor lazdīns, alksnis, beržos. Ons ī paėlgs, pakibė̄s i apatė, sodarīts ėš daugībės mizernu gelsvu žėidoku. Vies anou sioboun ė tāp ėškrat žėidadolkės.

Kateguorėjė:Augalū narē
Teds Krūzos

thumb|200px

**Rafaelis Edvards "Teds" Krūzos** (g. 1970 m. Kanaduo) īr JAV puolėtėks, ons miegėn palėkt kandėdato i 2016 m. JAV prezėdenta rinkėmus nug Raspoblėkuonu partėjės. Anuo tievs īr kėlėma nug Kubas.

Kateguorėjė:JAV puolitėkā
Vazuons

**Vazuons** ī dākts i katrou suodėn kambarėnius kvietkus. Tas būn ėš muolė aba plastmasės padirbts inds so skīliem dognė, ka pripīlus žemė ė pasuodėnus augala tas galietom solptė ondeni (ons doudams par tuorielkalė, statuoma pu apatė).

Kateguorėjė:Rakondā
Koltovė

right|thumb|250x250px|Senuobėnė koltovė
**Koltovė** ī tuokis rakonds žlogtou velietė. Tas ī medėnė mentalė so kuoto. Sīkiom so ana nauduo ė kuočiela (rintė). Skalbiejės ont lėntuos aba lėipta pastreigosės žlogta so koltovė anou liuob koltė, ka pasdarytom minkštesnis. Apriedam ožmerktė ė skalbtė liuob nauduotė skuobtėnės nėikuočės.

Ba skalbėma, koltovės da liuob nauduotė ė lėnū galvalėm nukoltė, popu, žirniu brongtim ežītė.

Kateguorėjė:Rakondā
Puožerės ežers

**Puožerės ežers** (aba ***Lingiu ežers***) īr ežers Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, 4 km i šiaurės rītu posė nug Opīnas. Ežers gol leda loita vėituo, ons ī 1,2 km ėlgoma ė 0,8 km platoma. Gėloms ī lėgė 2 m. Aplinkou ėškėlė̄ aukšti kalnā (Žemaitiu aukštoma). Šiaurės rītū krontė stūksa 40 m aukštoma kalns. Krontā aukšti (1,5–2 m), tiktās vakarūs žemi ī. Ežerė ī 0,4 ha sala.

Šiaurės posie ėštek Akmenuos intaks Ežeropis.

Šalep Puožerės ežera ī Paežerė (Puožerės), Lingiu, Lingiu Fermu suodas.

Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā
Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Petrėškės (Šalčėninkā)

**Petrėškės** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Torgeliu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Pozėriškės (Šalčėninkā)

**Pozėriškės** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Torgeliu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 13 žmuoniu.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Ēšėškiu seniūnėjė

**Ēšėškiu seniūnėjė** - seniūnėjė Šalčėninku rajuona pėitūs, cėntros - Ēšėškės. 

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona seniūnėjės
Dėmėtrā

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniu.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Emėlėškės

**** () - gīvenvėitė Šalčėninku rajuonė, Ēšėškiu seniūnėjuo. 

## Geuograpėjė
Šiaurės šmuotė ēn opis Verseka.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 172 žmuonis.

Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Game of Thrones

**Game of Thrones** īr JAV televėzėjės serėjals.

## Pagrindėnē artėstā

*Peter Dinklage – Tyrion Lannister
*Lena Headey – Cersei Lannister
*Emilia Clarke – Daenerys "Dany" Targaryen
*Kit Harington – Jon Snow
*Sophie Turner – Sansa Stark
*Maisie Williams – Arya Stark
*Iain Glen – Jorah Mormont
*Nikolaj Coster-Waldau – Jaime "the Kingslayer" Lannister
*John Bradley – Samwell "Sam" Tarly
*Aidan Gillen – Petyr "Littlefinger" Baelish
*Alfie Allen – Theon "Reek" Greyjoy
*Conleth Hill – Varys "the Spider"
*Charles Dance – Tywin Lannister
*Rory McCann – Sandor "the Hound" Clegane
*Jack Gleeson – Joffrey Baratheon
*Michelle Fairley – Catelyn Stark
*Isaac Hempstead-Wright – Bran Stark
*Gwendoline Christie – Brienne of Tarth
*Jerome Flynn – Bronn
*Richard Madden – Robb Stark
*Stephen Dillane – Stannis Baratheon
*Sibel Kekilli – Shae
*Natalie Dormer – Margaery Tyrell
*Nathalie Emmanuel – Missandei
*Liam Cunningham – Davos Seaworth
*Callum Wharry/Dean-Charles Chapman – Tommen Baratheon
*Joe Dempsie – Gendry
*Rose Leslie – Ygritte
*Carice van Houten – Melisandre
*Michael McElhatton – Roose Bolton
*Hannah Murray – Gilly
*Kristofer Hivju – Tormund Giantsbane
*Ed Skrein/Michiel Huisman – Daario Naharis
*Iwan Rheon – Ramsay Bolton (tidigare Snow)
*James Cosmo – Jeor Mormont
*Oona Castilla Chaplin – Talisa Stark
*Tom Wlaschiha – Jaqen H'ghar
*Sean Bean – Eddard "Ned" Stark
*Jason Momoa – Khal Drogo
*Indira Varma – Ellaria Sand
*Mark Addy – Robert Baratheon
*Harry Lloyd – Viserys Targaryen

Kateguorėjė:Televėzėjė
Kaimīnā

**Kaimīnā** -  XV–XVI o. LDK žėnuoma prigolomu valstėitiu kateguorėjė.

Kaimīnu (*koimincy*, kāp anie ožvadėntė LDK aktūs) statosa ė anu rēkšme truopnē īr ėštīrės istuorėks Kuonstantėns Jabluonskis. Ons nūruodė, ka kaiminā – bovė dvarėninku ont žemės pasvedinti vergā (balaisvē), anie bova terpėnė grondis terp bovosė verga ė baudiaunėnka valstėitė.

Kateguorėjė:Lietovuos Dėdliuojė Konėgaikštīstė
Stombris

thumb|200px|Žuolės stombris

**Stombris** (kėtāp ***kuots, stombs, stėibs, stimberīs***) īr augala viršžemėnė dalės, katra jong šaknis so lapās. Ons ėšlaik lapus, žėidus ė vaisius, doud anėm jiedė medegas, ėr ėškel anūs i uora, ka gautom kū daugiau švėisuos ėr uora.

Stombrē būn ėšsišakuojė̄ ė našakuoti, tēvi ė vėsā stuori, sausi šiaudā ė soltingi, somediejė̄ aba kėiti. Anėi gal šliaužti, vīniuotis aba kabintis.

Kateguorėjė:Augalū narē
Šaknės

right|thumb|250x250px|Medė šaknis

**Šaknės** ī pužemėnė augala dalės, katra laikas isikibos i dirva ė tāp ėšlaik vėsa augala. Tēpuogė šaknis siorb ėš žemės ondeni ė anamė ėštirposias mineralėnės droskas.

Šaknis būn koukštėnės aba lėimenėnės. Koukštėnės ī platės, netor vėinuos pagrindėnės šaknėis vuo daug mažū. Lėimenėnė šaknės ī vėina, kėita, nug anuos tėktās mažas šaknalės atsišakuo. Kāp katrū augalū lėimenėnė šaknės būn jiedama (boruoks, muorka, pastarnuoks). 

Kateguorėjė:Augalū narē
Žuolīns

thumb|200px|Vairūs žuolīnā

**Žuolīns** ī tuoks žuolėšks augals (žuolie), katros ī naudings žmuogou. Tonkiausē tas īr augals, ėš katrou dėrb liekvarstus (anūm erbata ī žuolīnė). Tas da gal' būtė ė kvietka, jiedams augals (prīskuonis). Nug senuobės žuolīnus liuob augintė šalep nomū, vėituo, šaukiamuo žuolėninko aba čīstā žuolīno (tas papratims anūs augintė atiejė̄s ėš vėinioulīnu). Žuolīnu prīveiza liuob būtė dėdlis gaspadėnės darbs. Žmuonis, katrėi truopnē žėnuojė žuolīnus liuob būtė žuolėninkās.

Žemaitiūs žuolīno da pavadėnma ė šēp bikuokė pėiva aba vejie.

Kateguorėjė:Augalā
Piktžuolė

[thumb|250px|[Kiaulpėinė ī tonkė daržū piktžuolė]]

**Piktžuolė** (paprastā tėisiuog ***žuolie*** aba ***žuolės***) tas ī tuokė žuolie, katra aug šalėp žmuogou rēkalingu augalū (daržė, laukūs, žuolėninkė, suodnuo) ė anėm trokda (atėm jiedė medegas, ondeni, ožstuo švėisa). Anas ī vėsāp ravėmas, kaupuojėmas, porškamas tročīznuom.

Kateguorėjė:Augalā
Grūds

thumb|250px|Grūdā

**Grūds** ī kuokė tās jiedama varpėniu šeimuos augala (java) siekla. Būn kėita, soaugus so lokštās, paėlga. Anuo gemals būn nuognē mažos, ožtatā tor daug miltingas jiedė medegas.

Jiedami ī kokorūza, avėžas, kvėitė, mėižė, rogė, suoras grūdā. Anūs daug baltėmū, rėibalū ī. Grūdus jied ėšvirtus (kap kuošė), anūs mal i miltus.

Grūdo tonkē šaukiama ė bikuokė siekla.

Kateguorėjė:Jiedē
Kateguorėjė:Augalū narē
Gėlės

thumb|250px|Gėlis

**Gėlės** (kėtāp ***gīlis, gīlīs, gėlis***) īr ōžoula vaisios. Ons stombos, sausos, oždaros, paėlgs, so stuoro kėito lokšto, 2-5 cm ėlgoma būn.

Gėlis ožaug pu 1−4 ont kuotalė. Nunuokst ė krint siejės−spalė mienėsēs. 

Ėė gėliu taisa tuoki gierala − gėliu kava. Anuomis šer kiaulės, avis, lesėn namėnius paukštius.

Kateguorėjė:Augalū narē
Tuošė

thumb|200px|Tuošė
miniatiūra|Tuošė
**Tuošė** ī berža žėivės vėršotėnė dalės. Ana ėšruod kap puopėrios: būn balta, līgė, plīšt skiautiem. Tuošė gerā deg, ėš anuos liuob degintė degota, soktė poudīnės, diežalės, kuodius, vīniuotė triūbas, birbīnės. Ont tuošės sīkēs liuob rašīs.

Žemaitiūs da ī tuoki pasakīmā: *kap lieliū tuošė* aba *kap vėina tuošė*, soprask, nuognē dailos, pluons, *kap par tuošė ēn*, tas rēšk, ka poikē dainiou.

Kateguorėjė:Augalū narē
Kateguorėjė:Medegas
Žėivie

thumb|200px|Medė žėivie

**Žėivie** īr augala stombri dengians slouksnis. Pu ana būn brazdos. Pavasarie žievie lengvā lopas, nes brazdos īr ondenings ė pluonuom sėinaliem.

Senū mediū žėivės paviršios būn soskeldiejė̄s, soaižiejė̄s, pamažo nusilokšten. Tas paviršėnis slouksnis šaukiams žiauberio. 

Kateguorėjė:Augalū narē
Siekla

thumb|250px|Sieklas

**Siekla** (aba ***sieklė***) ī dākts, katrou gausėnas augalas. Sosided ėš gemala, jiedė medegu, ėš katrū jied naus dāgs, ėr ėš loubalės. Sieklas randas augala vaisiuo.

Dvėskiltiu augalū gemals ėš pradiu ėšleid āškē ožveizėma šaknalė (*radicula*), dvė sieklaskiltė ė terp anū esonti pomporieli (*plumula*), sosidedonti ėš lapū pradmenū ė stombrė kūgalė.

Dėdlė šmuota augalū sieklas ī jiedamas (šaukiamas grūdās).

Kateguorėjė:Augalū narē
Ankara

**Ankara** ī miests vėdorė vakarū Torkėjuo, šalėis suostėnė ėr antros palē dėdloma miests pu Stambola. 

## Nūruodas
* Ankara (torku k.)
* Ankaros miesta valdė (torku k.)
Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Torkėjės miestā
Detruoits

**Detruoits** () ī miests Amerėkuo (JAV) patsā dėdliausis vėsuo Mėčėgana valstėjuo.

Miesta 1701 m. ikūrė Prancūzėjės prekiautuojē skūruom. Tas ī dėdlis ousts šalėp Detruoita opėis. Detruoits ī dėdlis mašėnu ėšdirbėma cėntros. Mieste ī glabnu mašėnu ėšdėrbėma bėndruoviu, kāp pvz. GM, centrėnē biorā.

## Nūruodas
* Detruoita lietovėšks palėkėms

Kateguorėjė:JAV miestā
Vadocos

**Vadocos** ī miestalis Lichtenšteina konėgākštīstie, dešėniam Reina opėis krontė, kor tās 470 aukštomė. Šalėis suostėnė ėr antros palē dėdloma miests. Čė ī konėgākštė paluocē ė pėlės, pabūdavuota XVI o. pradiuo ont kalna.

Kateguorėjė:Suostėnės
Smuolenskos

**Smuolenskos** () ī miests vakarū Rosėjuo, šalėmās Dnėipra opėis. Tas ī sens istuorėnis miests. Vėdoromžēs Smuolenskos bova Smuolenska konėgākštėjės suostėnė.

Kateguorėjė:Rosėjės miestā
Sola

thumb|200px|Laidama berža sola

**Sola** (kėtāp ***solas***) ī medė soltis, sīvā so jiedė mediagom. Anas medē, sorinkė̄ šaknīsė, pavasarė čiesou doud pu žėimuos atsigaunontiam vainėkou. Berža ė kleva sola tink gierėmou, tūdie ī laidama.

Gierėmou tinkama sola praded soluotė kāp uora temperatūra laikas aple 4-5 °C. Tūmet sola bieg 1-2 nedielės. Klevā sola praded doutė kortās nedielė onkstiau kāp beržā.

Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
2016 m. atakas Brioselie

miniatiūra
**2016 m. ataka prīš žmuonis Brioselie** - 2016 m. kuova 22 d. rīta mėto, aple 8 adīnuo, notėkė dvejė spuogėmā Brioselė uora oustė,  Belgėjuo, vuo aple 9 gadīna notėka šmuots spruogėmu metruo stacėjuos. Par tūs notėkėmos žova dėdelis šmuots niekuo nekaltu žmuoniu

## Šaltenē

Kateguorėjė:notėkėmā
Ūglis

thumb|250x250px|Sauliegrāžu ūglē
**Ūglis** (kėtāp *metūgė, atžala, atvaša*) ī naujē ėšaugus augala stombrė dalės. Ūglis sosided ėš ašėis, lapu ė viršūnėnė pompora.  

Prasidedont augalu augėma čiesou, atgėjus augalams pu žėimuos, praded augti naujė ūglē. Augals, katros gerā leid metūglius, ī svēks ė spierē aug.

Īr augalū so svīrontēs aba šliaužontēs ūglēs. Tuoki augalā ī dailūs ėr īr augėnami prī nomū.

Kateguorėjė:Augalū narē
Brondės

thumb|210x210px|Žirnė brondės

**Brondės** aba **brondė** īr ėšėlgs, vėinuos kamaras vaisios, katros atsidara dvīm ėšėlgėnēs plīšēs.

Brondės ī popėniu augalu (žirniu, popu, popaliu) vaisios.

Žemaitiūs brondėm tēpuogė šauk ė jiedi, katros taisuoms ėš popu, popaliu aba žirniu.

Kateguorėjė:Augalū narē
Akstėns

[thumb|200px|[Ruožės akstėnā]]

**Akstėns** (kėtāp ***dīgolīs, dīglīs***) ī kap adeta smāla, aštri, kėita, sīkēs kimbonti bikuokė augala atauga. Akstėnus kap katrėi augalā tora ont sava lapu, stombriu, žėidū, vaisiu. Tas ī anūm apsigīnėms nug anus jiedontiu žvieriu. Kimbūs akstėnā prīšingā - būn augala būds gausintėis: pvz., nuognē kimb prī rūbu, žvieriu kailė varnaliešas akstėna. Sausringūs truopėkus daug augalū tor akstėnus, ka mažiau ėšgarintom ondenė.

Akstėnās aba dīglēs da šaukiamas ežė kūna ataugas apsigīnėmou.

Kateguorėjė:Augalū narē
Kekė

[thumb|210px|[Ėiva|Jievas žėidā kekie]]
[thumb|210px|[Šermukšlis|Šermokšlė ougas kekie]]

**Kekė** īr ont vėina stėiba, šakalės krūvuo augontis rėišotā, ougas, žėidā ė panašē. Kekė buotanėškā būn paprastuojė (kap nug vėina stėibalė šakuojas žėidalē) aba sodietėnė (kap stėibalē vis šakuojas ėr ont kuožna da būn žėidalē).

Kateguorėjė:Augalū narē