open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
BBL

**SEB BBL** (**Baltėjės krepšėne līga**) - tartautėnė krepšėne līga katruo žaid magtīngiausės Lietovuos, Latvėjes ė Estėjės kuomandas. Karton vīkst ė nacionalėnē ton valstībiu čempėjuonatā.

## Istuorėjė

Līga sosėkūrė 2004 metās. Pėrma sezuona varžības vīk tik pose metu. Vuo kuomandas, palē rezultatus sav šalies pirmenybies, bov suskirstytas i do divizijuonus. Pėrmam divizijuonė žaid 10 komandu (5 iš Lietuvuos, 3 iš Latvėjes i 2 iš Estėjes). Ontram divizijuonė žaid 14 komandu suskysrtytu i dvė grupes. 

2005-2006 metū sezuon BBL vyk iškart nu sezuon pradžios. Komandas jau žaid vėinam divizijuonė. Iš vės žaid 17 komandu (8 iš Lietuvuos, 5 iš Latvėjes i 4 iš Estėjes). 2005-2006 metū sezuon bov surėngta pėrmuoj SEB BBL Vėsū žvaigždžiū dėina.

2006-2007 metū sezuonė lyguo žais 14 komandu suskyrstytu i dvė grupes po 7 komandas. Nacionalėne čempijuonata vyks atskėra nu BBL varžybu.

## BBL čempijuona
### Pėrmuoj divizijuon čempijuona

### Untruoj divizijuon čempijuona

## 2006-2007m. sezuon komandas

### A grup

* Kaun "Žalgiris"
* Šiauliū "Šiauliai"
* Ryguos "Barons-LU"
* Valmieras "Lačplėsa alus"
* Talin "Kalev"
* Klaipiedas "Neptūnas"
* Vilneus "Sakalai"

### B grup

* Vilneus "Lietuvos rytas"
* Ventspėl "Ventspils"
* Kiedainiu "Nevėžis"
* Tartu "Rock"
* Ryguos ASK
* Paneviež "Panevėžys"
* Kaun "Atletas"

## Nūruodas

* Oficiali BBL svetain

Kateguorėjė:Krepšėnė līgas
Haris Mujezinović

**Haris Mujezinović** (*Haris Mujezinovičios*, gėmė 1974 metās sausė 31 dėina) īr Bosnėjės krepšėninks, bovės nacionalėnės rinktėnės ė "Lietuvuos rīta" žaidies. 

Mujezinovičė augoms īr 205 cm, svuoris 107 kg. Ons žaid sonkiojė "krašta" vėituo.

## Karjiera

* 1996-1997: Indijanas onėversėtets (NCAA)
* 1997-1998: Šibenik (Kroatėjė)
* 1998-1999: "Forli" (Italėjės antruojė līga)
* 1999-2000: "Vacallo" (Šveicarėjė)
* 2000-2001-12: Kombasson "Konya" (Turkėjė)
* 2001-12:2001: Stambul "Galatasay" (Turkėjė)
* 2001-2002: Liublijanas "Union Olimpija" (Slovienėjė)
* 2002-2003: Zagreb "Cibona" (Kroatėjė)
* 2003-2003-12: Maskvuos "Dinamo" (Rosėjė)
* 2003-12:2004-04: Atienu "Panathinaikos" (Graikėjė)
* 2004-04-2004: Boluonėjes "Skipper" (Italėjė)
* 2004-2006: Vilniaus "Lietuvos rytas" (LKL)
* 2006-2007-02-06: Valensėjės "Pamesa" (Ispanėj)
* lėgė 2004 metū Bosnėjes i Hercogovinas nacionalėnė rinktėnė

## Pasėikėmā

* 2002 metū Adrėjės līgas čempėjuons
* 2002 metū Sluovienėjės tauries laimietuos
* 2005 metū LKL vicečempėjuons
* 2005 metū SEB BBL vicečempėjuons
* 2005 metū Uleb Cup laimietuos
* 2006 metū LKL ė SEB BBL čempėjuons
Damir Mulaomerović

**Damir Mulaomerovic** (*Damirs Mulaomerovičios*, gėmė 1974 metās rugsiej 19 dėin Tuzluo) - Kroatėjes bei Buosnėjes ė Hercogovinas krepšėninks. 

Mulaomerovičiaus žaid ižaidiejė puozėcėjuo.

## Karjiera

* 1990-1994: Tuzlas "Sloboda Dita" (Bosnėj ė Hercegovina)
* 1994-1998: Zagreba "Cibona" (Kroatėjė)
* 1998-1999: Boluonėjes "Team System" (Italėjė)
* 1999-2001: Stambula "Efes Pilsen" (Turkėjė)
* 2001-2002: Atienu "Panathinaikos" (Graikėjė)
* 2002-2002-11: Udines "Snaidero"
* 2002-11:2003: Madirda "Real" 
* 2003-2005: Saluoniku PAOK (Graikėjė)
* 2005-2006: Atienu "Panellinios" (Graikėjė)
* 2006: Pirieje "Olympiacos" (Graikėjė)
* nu 2007 m.: Sen Sebastjana "Bruesca" (Ispanėjė)

## Pasiekėma

* 1995, 1996, 1997, 1998 metū Kroatėjes čempėjuons
* 2000 metū Turkėjes prezidėnt tauries laimietuos
* 2001 metū Turkėjes tauries laimietuos
* 2002 metū Eurolygas čempėjuons

Mulaomerovic,Damir
Mulaomerovic,Damir
Aleksėndra Džiuordževėčė

miniatiūra
**Aleksandar Djordjevic** (*Aleksandrs Džordževičios*, gėmė 1967 metās rogpjūtė 26 dėina Belgradė) - Serbėjės krepšininks ė treneris. Vėins geriausiu vėsū laikū Serbėjes žaidieju. Vėins tituluotiausiu Europas krepšėninku.

Džordževičiaus ūgis ī 188 cm, svuoris 90 kg. Ons lioub luošt ižaidiejė ė atakounontė gīniejė puozėcėjūs.

## Žaidieja karjiera

* 1983-1991: Belgrad "Partizan" (Jugoslavėj)
* 1991: Boston "Celtics" (NBA)
* 1991-1992: Belgrad "Partizan" (Jugoslavėj)
* 1992-1994: Milan "Olimpia" (Italėj)
* 1994-1996: Boluonėjes "Fortitudo" (Italėj)
* 1996-1997: Portlend "Trail Blazers" (NBA), vėliau perėj i Barseluonas "F.C. Barcelona" (Ispanėj)
* 1997-1999: Barselonas "F.C. Barcelona" (Ispanėj)
* 1999-2002: Madrid "Real" (Isapnėj)
* 2002-2003: nežaid dėl traumas]
* 2003-2004-02: Pezar "Scavolini" (Italėj)
* 2004-02:2005: Milan "Armani Jeans" (Italėj)
* 1990-2000: Jugoslavėjes nacionalėn krepšėn rinktėn

## Žaidieja pasėikėmā

* 1987,1991,1992: Jugoslavėjes čempijuons
* 1989,1991: Jugoslavėjes tauries laimietuos
* 1989,1992,1999 metū R. Korač tauries laimietuos
* 1991,1995,1997 metū Europas čempijuons
* 1997 metū Europas čempijuonat naudingiausis žaidies
* 1992 metū Čempijuonū tauries laimietuos
* 1997,1999,2000 metū Ispanėjes čempijuons
* 1998 metū Pasaul čempijuons
* 1996 metū Atlantas olimpiniu žaidyniu vicečempijuons
* 1987,1999 metū Europas čempijuonat bronzas medal laimietuos

## Trenerė karjiera

* 2005-01-????: Milan "Armani Jeans" (Italėjė)

Djordjevic,Aleksandar
Djordjevic,Aleksandar
Božidar Maljković

**Bozidar Maljkoivc** (*Božidar Maljkovičios* *"Boža"*, gėmėė 1952 m. balondė 20 dėina, Otačečė) - Serbu krepšėnė treneris, vėins tituluočiausiu Europas treneriu. Praitus dvejus metus trenirava Madrid "Real" kuomanda. 

## Karjiera

* 1971-1979: Belgrad "Usce" (Jugoslavėj) vīr. treneris
* 1979-1981: Radničk "OKK" (Jugoslavėj) vīr. treneris
* 1981-1986: Belgrad "Crvena Zvezda" (Jugoslavėj) trener asistėnts
* 1986-1990: Split "Jugoplastika" (Jugolslavėj) vīr. treneris
* 1990-1992: Barselonas "F.C. Barcelona" (Ispanėj) vīr. treneris
* 1992-1995: Limož "CSP" (Prancūzėj) vīr. treneris
* 1995-1997: Atienu "Panathinaikos" (Graikėj) vīr. treneris
* 1997-1998: Paryžiaus "Racing" (Prancūzėj) vīr. treneris
* 1999-2003: Malagas "Unicaja" (Ispanėj) vīr. treneris
* 2004-2006: Madrid "Real" (Ispanėj) vīr. treneris 

## Pasėikėmā

* 1988,1989,1990 metū Jugoslavėjes čempijuons
* 1988,1989,1990 metū Jugoslavėjes tauries laimietuos
* 1993,1994 metū Prancūzėjes čempijuons
* 1991 metū Ispanėjes tauries laimietuos
* 1994,1995 metū Prancūzėjes tauries laimietuos
* 1996 metū Graikėjes tauries laimietuos
* 1989, 1990, 1993, 1996 metū Eurolygas čempijuons
* 2001 metū R. Korač tauries laimietuos
* 1997 metū Tarpkontinėntėnes tauries laimietuos
* 1988,1989,1990 metās išrinkts geriausio Jugoslavėjes metū trenerio
* 1989,1990 metās išrinkts geriausio Europas metū trenerio
* 1993,1994 metū geriausias Prancūzėjes lygas metū treneris
* 1993,1996 metās išrinkts geriausio FIBA metū trenerio

Maljkovic,Bozidar
Frederick House

**Frederick House** (*Frederiks Hausos*, gėmė 1978 metās sausė 4 dėina Valdostuo) - JAV krepšininks. žaid Vilneus "Lietuvuos ryt" komanduo.

Haus ūgis īr 196cm, svuoris 97 kg. Uns žaid atakuojontė gīniejė puozėcėjuo.

## Karjiera

* 1997-1999: Dixie Koledžos (NJCAA)
* 1999-2001: Pietū Jutas Universitets (NCAA)
* 2001-2002: Nort Šarlston "Lowgators" (NBDL)
* 2002:      Adirondak "Wildcats" (USBL)  
* 2002-2004: Belgrad "Partizan" (Serbėj i Juodkalnėja)
* 2004-2006: Vilneus "Lietuvos rytas" (LKL)
* 2006-2007: Vituorėjas "TAU Ceramica" (Ispanėjė)
* nu 2007 m.: Valensėjes „Pamesa“ (Ispanėje)
## Pasiekėma

* 2002 metū NBDL lygas metū naujuoks
* 2003, 200 metū Serbėjes i Juodkalnėjes čempijuons
* 2005 metū Uleb Cup čempijuons
* 2005 metū LKL i BBL vicečempijuons
* 2006 metū LKL i BBL čempijuons
Maurice Baker

**Maurice Antonio Baker** (*Morisos Antonėjos Bėikeris*, gėmė 1979 metās lėipas 28 dėin Granite Sitie) - JAV krepšėninks. Praita sezuona žaidė Vilniaus "Lietovuos ryta" kuomanduo, katruo liōb pasiruodīt aikštie tik epizodėška. Boves NBA žaidies.

Beiker ūgis īr 188 cm, svuoris 88kg. Uns žaid ižaidiejė puozėcėjuo.

## Karjiera

* 2000-2002: Oklahoma State Universitets (NCAA)
* 2002-2003: Fyniks "Suns" (NBA) stuovīkla, sotartėis napasėrašīta
* 2003-2004: Saratuova "Avtodor" (Rusėj), Stambul "Besiktas" (Turkėj)
* 2004-2005: Luos Andžela "Clippers" (NBA), Portlend "Trail Blazers" (NBA)
* 2005-2006-01: Dakuotas "Wizards" (CBA)
* 2006-01:2006: Vilneus "Lietuvos rytas" (LKL)
* 2006-????: Dakuotas "Wizards" (NBDL)

## Pasiekėma

* 2006 metū LKL ė BBL čempėjuons
* 2007 metū NBDL čempėjuons
Leda rėtolīs

**Leda rėtolīs** (ongl. - *Ice hockey*) - komandinis žaidėms katrou rēk žaistė unt ledo padėngtuos aikštes. Tasiīkles labā paprastas: rek ėmošt ritulė ī priešinku komandas vartos.

## Trumpa istuorėjė

Leda rėtolīs bova ėšrasts Kanaduo XIX omžiaus vėdurie, 1855 metās bova sužaistas pėrmuoses rongtīnes. 1879 metās Makgil universitetė studėnta susistemėna taisykles ė vėsuo Kanaduo susikūre daug komandu ė līgu. 

1917 metās bova ėkorta Nacionalėne Leda Ritole Līga (NHL) katruo žaide 5 komandas. Anuos ėšvėsa sužaide 22 rungtīnes. Daba NHL žaid 30 komandu ėš Kanadas ė JAV. 

Vīru leda ritulīs īr olimpėne sporta šaka nu 1920 metu, muoteru leda rėtolīs - nu 1998 metu. Mėgieju pasaule čempijuonata vīkst kuožnās metās nu 1930 metu. Leda ritule žaid maždaug 30 šaliu. Populiariausis uns īr Šiaures Amreikuo, Skandinavijuo ė Rusijuo.

Leda ritole rungtīniems terek leda, lazduos ė ritole.

## Rungtynes
thumb|right|260px|Aikštes schema

Leda rėtole rungtīnes sudara 3 kėlėne pu 20 mėnutu. Īr dvė pertraukas pu 15 mėnutiu. Kadangi žaidieja dažnā patėr traumas, fiksoujamas baudas ė nuošales. Dėltuo rungtīnes trunk ape 2-3 adīnas.

## Komandas

Leda rėtole kuomanduo īr 20 žaidieju. Anie kėitas zars ne kuožna mėnote. Aikštie īr 6 žaidiejā ėš katru vėins vartėninks.

## Stenle taurie

Stenl Taurie (ongl. - *Stanley Cup*) īr ėteikiama NHL nugalietojams. Ano sugalvuojė ėteikt šeštasis Kanadas generalgubernatuorios lords Stanley iš Preston. Stanley taurie īr seniausis trofiejos dovanuojams profesionalaus spuort komanduo Šiaures Amerikuo.
Dainios Zobros

[thumb|220px|Dainios Zobros [2007 m.]]
**Zobros Dainios** (gėmė 1978 m. bėrželė 16 dėina Elektrienūs) ī Lietovuos leda rėtolėninks, vėins geriausiu vėsū gadīniū Lietovuos leda rėtolėninku.

Sava karjiera Zobros pradiejė Elektrienu „Energėjuo“, paskom žaidė Rosėjuo, ė galiausē JAV.

1996 metās NHL naujuoku bėržuo ons bova pašaukts 15 nomerio – ana pakvėitė Fėladelfėjės "Flyers" kuomanda.

## Karjiera

* 1995–1996: Pembroka „Lumber Kings“ (CJHL)
* 1995–1996: Kaleduona „Canadiens“ (MTJHL)
* 1996–1999: Fėladelfėjės „Flīers“ (NHL)
* 1998–2001: Muonrealė „Canadiens“ (NHL)
* 2001–2004: Vašingtuona „Capitals“ (NHL)
* 2004–2005: Toljatė „Lada“ (Rusėj)
* 2005–2007-02: Vašingtuona „Capitals“ (NHL)
* nu 2007-02: Bafala „Sabres“ (NHL)

Kateguorėjė:Leda rėtolėninkā
Zubrus
Darios Kasparātis

thumb|Darios Kasparātis
 
**Darios Kasparātis** (gėmė 1972 metās spalė 16 dėina Elektrienūs) bova Lietovuos leda rėtolėninks. Tora Rosėjės pėlėitībė ė liōb žaistė ož Rosėjės nacēnalėnė rėnktėnė.

Kasparātis īr kairīsis gīnies. Anuo pravardie īr Kaspars. D. Kasparātis īr tėtoluočiausis Lietovuos leda rėtolėninks.

1992 metās NHL Naujuoku bėržuo bova pašaukts 5 nomerio. Ana pasirinka Niojuorka „Islanders“.

## Karjiera

* 1988–1992: Maskvuos „Dīnamo“ (TSRS, Rosėjė)
* 1992–1993: Niojuorka „Islanders“ (NHL)
* 1992–1993: Maskvuos „Dīnamo“ (Rusėjė)
* 1993–1997: Niojuorka „Islanders“ (NHL)
* 1997–2001: Pėtsborga „Penguins“ (NHL)
* 2001–2003: Kuoluorada „Avalanche“ (NHL)
* 2002–2004: Niojuorka „Rangers“ (NHL)
* 2004–2005: Kazanės „Aq Bars“ (Rusėj)
* 2005-????: Niojuorka „Rangers“ (NHL)
* 1990:????: Rosėjės nacēnalėnė rinktėnė

## Pasėikėmā

* 1990 metū Euruopas jaunėma čempėjuonata vicečempėjuons
* 1991 metū Svieta jaunėma čempėjuonata vicečempėjuons
* 1992 metū Svieta jaunėma čempėjuons
* 1992 metū uolimpėnis čempėjuons
* 1998 metū uolimpėnis vicečempėjuons
* 2002 metū uolimpėniu žaidīniu bruonzas medalė laimietuos

Kasparaitis,Darius
Kasparaitis
Kasparaitis
Benedikts XVI

right|thumb|150px
**Benedictus XVI** (*Benedikts XVI*, gėmė 1927 metās balondė 16 dėina, mėrė 2022 m. groudė 31 d.) bova 265-asis Katalėku Bažnīčės vaduovs. Puopėžios. Vuokītiu kėlėma. Tėkruojė pavardie **Juozeps Ratcingeris** (*Joseph Ratzinger*). Nu 2005 metū balondė 24 dėinuos ligė 2013 m. ofėcēlē iejė puopėžė pareigībės. Benedikts XVI īr atvėrā pasėsakės prīš tuos patiuos lītėis sosėvėnčiavuojėms, eutanazėjė, abuortus, kluonavėmos, prezervatīvus ė konėgės muotrėškas, ale ož ekumenėni dijaluoga so pruotestantās, mosolmuonās ė žīdās.

## Trompa biuograpėjė

Būsėmasis puopėžios gėmė Marktl pri Ina opės miestelie. Anuo tievs bova policėjes karėninks. 1937 metās uns bova priversts atsistatīdintė ė kelis kartus kraustītėis ėš vėitas i vėita diel priešėšku naciams pažiūrū.

1941 metās J. Ratcingeris istuojė i Gitlerė jaunėma organizacėjė (tas bova privaluoma vagol istatīmus), ale entuziastings narīs ans nebova. 1943 metās Jozefs palėka ėšsiūsts i prīšliektovėnės ginības dalėnius, a vieliau — i piestėninku apmuokīmus, vuo galiausē paskėrts tarnautė pri Vengrėjės robežiaus, i prīštankėnės ginības dalėnius.

Bova pervests atgal i Bavarėjė, būsėmasis Katalėku bažnīčės vaduovs dezertīrava kelias dėinas priš vuokiečiu kapitulēcėjė. Grīžės nomėi uns bova 6 nedielės laikuoms belaisviu stuovīkluo diutuo, ka vėlkiejė vuokītiu uniforma.

Pu vainuos anodo so bruolio Georgo istuojė i konėgū seminarėjė. 1951 metās bėrželė 29 dėina abodo bova išventintė i konėgus. 1957 metās gava teoluogėjes daktara laipsni, vuo 1958 metās tapa Freizinga kuoledža diestītuojo. Nu 1959 ligė 1963 metu diestė Buonas universitetė. Vieliau diestė Miunsterė universitetė.

Ontramė Vatikana sosėrėnkėmė J. Ratzingeris bova glabns teologėjės eksperts. 1977 metās palėka Miunchena arkivīskopo. 1981 metās puopėžios Juons Paulios II paskīrė būsėmuji sava īpiedėni prefekto.

1989 metās kardinuols Juozeps Aloizos Ratcingeris Miunchenė bova apduovėnuots humorista Karla Valentina vardo pavadėnto ourdino.

2013 m. Benedikts XVI atsėsakė sava puopėžīstės ėr anon pakeitė naus puopėžios Prancėškos.

Kateguorėjė:Ruomas puopėžē
Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis
Mario Lemjie

thumb|right|260px|Mario Lemjie ont leda
**Mario Leimieux** (*Mario Lemjie*, gėmė 1965 metās spalė 5 d. Monrealie, Kanaduo) īr vėins geriausiu vėsū laikū svieta leda rėtolėninku ėš Kanadas.

Lemjie pravardie īr „Super Mario“, uns žaidė cėntra pozicėjuo.

Sava karjiera leda rėtolėninks pradiejė Laval „Voisins“ komanduo QMJHL līguo.

1984 metu NHL naujuoku bėržuo anū pašauk Pirsbur „Penguins“ komanda katruo uns ė žaidė vėsa sava karjiera.

Pu 1996–1997 metu sezuona pasėtraukė ėš profesionalu spuorta, bat 2000 metās sogrīža, ale vėsa laika bova kamuojams nogaras skausmū.

Nu 1983 lėgė 1978, vieliau nu 2002 lėgė 2004 metu žaidė Kanadas rinktinie.

Kanadėitis bova ne tiktās „Penguins“ žaidies, bat daba dar īr ė savininks.

## Prigavėmā

* 1991, 1992 metu Stanlei Tauries laimietuos
* 2002 metu olimpėnis čempijuons
* 2004 metu svieta čempijuons
* 1987 metu Kanadas tauries laimietuos
* 1988, 1993, 1996 metu NHL naudingiausis žaidies
* 1988, 1989, 1992, 1993, 1996, 1997 metu rezultatīviausis NHL žaidies
* 1991, 1992 metu NHL atkrintomūju varžību naudingiausis žaidies
* 1997 metās prīmts ī leda rėtolė šluovies muziejo.
* Septīnts terp vėsū laikū rezultatīviausiu NHL žaidieju.

## Nūruodas

* Oficiali NHL Mario Lemieux svetain
* Pitsburg „Penguins“ profilis – Mario Lemieux

Lemieaux
Lemieux,Mario
Krepšėnis

**Krepšinis** () - komandėnė spuorta šaka žaidama so sviedėnio.

Krepšinis īr žaidams aikštelie, katruo dvījū skirtingu komandu luošiejā stėngas pelnīt kū daugiau taškū mietīdamė sviedėnė i specialū krėpšė. Krepšinis īr ontra palē populiariom spuorat šaka svietė pū futbuol.

## Istuorėjė

1881 metās kanadietis Džeimsos Naišmits (). Naujuos spuort šakuos paskėrtes bova ožjimt stodėntus žėimuos čieso, kūmet nier sālīgu luošt beisbuola aba amerikietėška fotbuola. Ėš pradiū bova žaidama so futbuola sviedėnio, vuo krepšē bova so dogno, vadėnas pū kuožna īmetėma rēkiejė lėpt išjīmt sviedėnė lauk.

Pėrmūjū krepšėn rungtyniu rezultats bov "net" 1:0.

Krepšinis spartē tuobolie i populiarie. 1936 metās pėrm kart i olimpijad bov įtraukta kap atskėra spuor šaka. Tada tas olimpėnes žaidynes laimiej JAV komanda. 

1935 metās bova surėngts pėrmasis Europas krepšėne čempijuonats, katru Ženevuo ėšluošė Latvėjės kuomanda. 1937 ė 1939 metās čempijuonatos ėšluošė Lietovuos krepšininka.

1950 metās surėngtam pėrmam svieta čempijuonatė triumfava Argentėnas komanda.

Krepšėn aikštelie vėino meto īr pėnkė žaidiejā (īžaidies, atakuojantis gīnies, lėngvasis ė sonkėsis "kraštā" ė "cėntros"). Rongtīnes tronk 4 kielinius pū 10 mėnūtiū palē FIBA taisīkles,
Palē NBA taisīkles rongtīnes tronk 48 mėnotes, pū 12 mėnutiu par kielėni.

## Krepšėne tornīrā

Terptautėne krepšėne tornīrā īr:

* Olimpėnes žaidīnes
* Svieta čempijuonats
* Kuožna žemīna čempijuonats

Zars kuožna šalės tor sava nacionalin čempijuonat katram luoš ton šalėis kuomandas.

Garseuses svieta līgas īr NBA, Eurolyga NCAA ėr ACB.

## Garseusė luošiejā

Garseusė krepšėne luošiejā:

* Maikls Džordans
* Vilts Čemberlens
* Bils Rasels
* Medžiks Džonsons
* Laris Berds
* Nets Arčibalds
* Čerlzos Barklėi
* Arvyds Sabuonis
* Dražens Petrovičios
* Dejans Bodiroga
* Aleksandros Djordjevičios
* Hakems Olaidžuvuons
* Jao Mings
* Oskars Šmits
ė šmuots kėtū

## Krepšėnis Lietovuo

Pagrindėni Lietuvuos krepšini lyga īr LKL (Lietuvuos Krepšini Līga), katruo 2009 m. luošė vėinioulėka kuomandū : Vilniaus „Lietuvuos ryts“, Kauna „Žalgeris“, Klaipiedas „Neptūns“, Šiaulių „Šiaulė“, Alytaus „Alytus“, Kauna „Trijuobets“, Panevieži „Teksasas“, Kiedainiu „Neviežis“, Vilniaus „Sakala“, Marijampuolis „Sūduva“ i Kauna „Aisčią“.
Otenuos apskrėtės

**Otenuos apskrėtės** () - Lietuvuos apskrėtis šiaurės rītėniam Lietovuos šmuotė. Otenuos apskrėtie gīven 178 977 žmuonis.

**Otenuos apskrėtėis terėtuorėjuo īr 6 savivaldībės:**

* Otenuos rajuona
* Anīkštiu rajuona
* Ėgnalėnas rajuona
* Muolietu rajuona
* Zarasū rajuona
* Vėsagėna savėvaldībė

**Apskrėtī īr 10 miestū, ėš katrū didliausė īr:**
# Otena
# Vėsagėns
# Anīkštē
# Zarasā
# Muolietā
Ontuons Smetuona

thumb|right|260px|Ontuons Smetuona

**Ontuons Smetuona** (, 1874 m. rogpjūtė 10 d. Ožolienės kaimė – 1944 m. sausė 9 d. Klīvlendė, JAV) – pėrmāsis Lietovuos prezėdėnts. Lietovuos naprėklasuomībės akta signatars.

## Biuograpėjė

Būsėmāsis prezėdėnts gėmė 1874 metās rogpjūtė 10 dėina Ožolienės kaimė.

Bėngė Taujienu pradėnė muokīkla, paskiau prėvatē muokies Okmergie ė Lėipuojuo. 1893 metās bėngė Palonguos pruogėmnazėjė, jau bova ėšlaikės egzamėnus i Žemaitiu konėgū semėnarėjė Kaunė, ale parmėslėjė ėr istuojė i Mintaujės gėmnazėjė Latvėjuo. Ėš anuos bova pašalints ož tautėnius rēkalavėmus. 1897 metās bengė Petrapėlė gėmnazėjė ėr istuojė ī Petrapėlė onėversėteta teisės fakolteta. Do karto ėš anuo bova pašalints, sojimts, trompē kalints. Muokslus bėngė 1902 metās.

Dėrba Vėlniaus Žemės bankė.

1905 m. groudė 4-5 dėinuom sodalīvava lietoviu sovažiavėmė Vėlniou.

Pėrmuojė svieta vainuos metās bova Lietoviu draugėjės nukėntiejosīms diel kara šelptė Cėntra Komėteta I vicepėrmėninks, paskiau palėka pėrmėninko.

1917 metās siejės 18-22 dėinuom dalīvava Lietoviu konferėncėjuo Vėlniou, kor bova ėšrinkts Lietovuos Tarības, vėliau valstībės tarības pėrmėninko (1917–1919). 1918 metū vasarė 16 dėina pasirašė Lietovuos Liousoma akta.

1919.04.04-1920.06.19 bova pėrmāsis Lietovuos valstībės prezėdėnts.

1921–1924 metās redagava īvairius lėidėnius. 1923 metās lapkrėstė mienesi bova kelės dėinas kalints už A. Voldemara straipsnė spausdėnėma sava redagoujamamė „Vairė“.

1923–1927 metās Lietovuos onėversėtete diestė etėka, senuovės fėluosuopėjė, lietoviu kalbuos stėlėstėka. 1926 metās – docėnts.

1926 metu groudė 17 dėinuos parversma vėins ėš glavnūju vaduovu.

1926 m. groudė 17 dėina ėšrėnkams Lietovuos prezėdėnto. Anou ėšbova lėgė 1940 metū bėrželė 15 dėinas.

1941 metās pasitraukė i Vuokītėjė, paskiau i Šveicarėjė, ont galā i JAV.

1902–1907 metās bova Lietoviu demokrataru partėjės narīs.

1920–1924 metās bova Lietoviu tautuos pažonguos partėjės vaduovs.

Lėgė 1924 metū dalīvava Lietoviu šauliū sājongas veikluo.

1924 metās vėins Lietoviu tautėninku sājongas organėzatuoriu, anuos pėrmėninks (1925–1926).

1932 metās suteikts Vītauta Dėdliuojė onėversėteta fėluosuopėjės daktara laipsnis.

Žova 1944 metū sausė 9 dėina gaisrė Klīvlendė, JAV.

## Šaltėnē

* Algirdas Banevičius „111 Lietuvos valstybės 1918–1940 politikos vėikėjai"

Smetuona
Kateguorėjė:Lietovuos teisėninkā
Vėlniaus apskrėtės

**Vėlniaus apskrėtis** () - Lietovuos apskrėtis pėitrītiū Lietovuo. Vėlniaus apskrėtie gīven 848 555 žmuonis.

**Vėlniaus apskrėtėis terituorėjuo īr 8 savivaldībės:**
* Elektriėnu
* Vėlniaus miesta
* Šalčėninku rajuona
* Širvintu rajuona
* Švėnčiuoniu rajona
* Trakū rajuona
* Okmergies rajuona
* Vėlniaus rajuona

**Apskrėtie īr 16 miestū, ėš katrū dėdliausė īr:**
# Vėlnios
# Okmergie
# Elektrienā
# Lėntvaris
# Grėgėškės
Gedėmėns Kėrkėls

**Gedėmėns Kėrkėls** (, 1951 metās rogpjūtė 30 dėina Vėlniuo - 2024 metās balondė 20 d. Vėlniuo) bova Lietovuos politėnis vēkies, XIV-uojė Lietovuos Ministru kabineta vaduovs (ministros pėrmėninks). 

## Biuograpėjė
Gėmė septīniu vākū šeimīnuo. Muotėna - pedaguogė, tievs – rīšiū inžėnierios Vėlniaus tilipuonu stuotie, Cėntrėniamė paštė.

1982 metās bėngė Vėlniaus Aukštaja partėnė muokīklā, kor igava politoluogėjės specēlībė. 

2004 metās bėngė Vėlniaus universitetė terptautėnė versla muokīklas magėstrantūras stodėjės.

Nu 1982 metu dėrba komunėstu partėjės komėtetūs.

 Atgėmėma čieso bova LKP atsėskīrėma nu TSKP palaikītuos. Nu 1989 metu bova Lietovuos Komunėstu partėjės Cėntra komėteta, vieliau Aukštiausės Tarības - Atkoriamuojė Seima deputato, A. Brazauskė pagelbėninks.

1992-2020 metās bova Lietovuos Seima narīs. Dėrba Naciuonalėnė saugoma komiteta pėrmėninko, valdontiuosės Lietovuos Demuokratėnės Darba Partėjės frakcėjės seniūno. Bova Seima ožrobežė komiteta pėrmėninks. Euruopas rēkalū kuomiteta pėrmėninka pavadoutuos. Lietovuos Respoblėkas Seima delegacėjės NATO Parlamentėnie Asambliejuo delegacėjės vaduovo.

2001 metās ėšrinkts so LDDP sosėjongosės socēldemuokratu partėjės pėrmėninka pavadoutuojo.

2002 metās LR prezidėnts Valds Adamkos paskīrė specēlioujo igaliuotėnio Kalinigrada tranzita derībuoms.

2003 metās suteikts nepaprastuojė igaliuotėnė ambasaduoriaus dėpluomatėnis rangs.

2004 metās išrinkts Seima nario ė tū patiū metu groudė 7 d. prezidėnta dekreto paskėrts XIII vīriausībės krašta keravuojėma ministro, vuo 2006 m. lėipas 6 d. prezidėnta dekreto Nr. 669 paskėrts Lietovuos ministro pėrmėninko.

2007 m. gegožė 19 d. per 28 LSDP sovažiavėma ėšrinkts partėjės pėrmėninko.

## Šeimīna
Bova do karto žanuots. So pėrma žmuona Raisa (apsėžanėjė 1973 m.) soėlaukė do vāko -  Ruolanda ė Dėjanas.

Ontruojė žmuona - Liudmila (apsėžanėjė 1992 m.)

Gedėmėns Kėrkėls pasėmėrė 2024 metās balondė 20 d. Vėlniuo.

## Kėta infuormacėjė
Muokiejė lietoviu, onglu ė rosu kalbas.

Anketuo bova nuruodės, ka anuo huobē - tenėsos, fėluosuopėjė, literatūra ė menā, važėniejėms dvėratio, pīpkis kūrėjėms.

Kirkilas
Kirkilas
Kirkilas
Kirkilas
Kateguorėjė:1996-2000 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:2000-2004 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:2004-2008 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:2008-2012 m. Lietovuos Seima narē
Marėjampuolės apskrėtės

**Marėjampuolės apskrėtės** () - Lietuvuos apskrėtės pėitū Lietovuos šmuotė. Marėjampuolės apskrėtie gīven 185 419 žmuonis.

**Marėjampuolės apskrėtėis terituorėjuo īr 5 savivaldībės:**
* Kalvarėjė
* Kazlu Rūduos
* Marėjampuolės
* Šakiū rajuona
* Vėlkavėškė rajuona

**Apskrėtī īr 9 miestā, ėš katrū didliausė īr:**
# Marėjampuolė
# Vėlkavėškis
# Kazlū Rūda
# Šakē
# Kībartā
Paneviežė apskrėtės

**Paneviežė apskrėtės** - Lietovuos apskrėtės šeurėniam Lietuvuos šmuotė. Paneviežė apskrėtie gīven 292 376 žmuonis.

**Paneviežė apskrėtėis terituorėjuo īr 6 savivaldībės:**
* Bėržu rajuona
* Kopėškė rajuona
* Paneviežė miesta
* Paneviežė rajuona
* Pasvalė rajuona
* Ruokėškė rajuona

**Apskrėtie īr 11 miestu, ėš katrū dėdliausė īr:**
#Paneviežīs
#Ruokėškis
#Biržā
#Pasvalīs
#Kopėškis
Juons Paulios I

thumb|right|260px|Juons Paulios I
**Juons Paulios I** (tėkrasis vards Albins Lučijani (*Albino Luciani*), 1912 m. spalė 12 d. – 1978 m. siejės 28 d.) īr 263 Ruomas puopėžios. Vėins ėš trompiausē puopėžiaus parēgībės iejosiu žmuoniū.

## Biuograpėjė

1935 metās lėipas 7 dėina bova išvėntints ī konėgus. 1958 metās A. Lučijani paskėrams Veneta vīskopo. 1969 metās puopėžiaus Pauliaus VI bova paskėrts Venecėjės patriarko. 1973 metās palėka kardėnuolo. 1978 metās rogpjūtė 26 dėina ėšrinkts puopėžio.

## Nūruodas

* Juons Paulios I Vatikana saitė
* Albins Lučijanis
* Papaluciani.com

Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Kateguorėjė:Ruomas puopėžē
Augostėns Vuoldemars

thumb|Augustinas Voldemaras

**Augostins Vuoldemars** (, 1883–1942 m.) bova terpvainė Lietovuos puolitėks, pėrmāsis Lietovuos Respoblėkas ministros pėrmėninks.

## Trompa biuograpėjė

Gėmė 1883 metās balondė 16 dėina Dīsnas kaimė.

1897 metās bėngė apskrėtėis muokīkla. Tarnava Daugėlėškė valstiaus raštėnie, vieliau bova taikuos tarpėninka rēkalū vedies. 1904 metās so auksa medalio bėngė Peterborga gimnazėjė, vuo 1909 metās – Peterborga onėversėteta istuorėjės ė pėluosuopėjės fakolteta. 1910 metās ėšlaikė magėstra egzamėnus, vuo ož disertacėjė api Adrijana agrarėnius istatėmus gava auksa medali.

Onėversėtetė rengies pruopesūrā, skaitė graiku ė ruomienu lėteratūra Peterborga muoteru aukštūsius korsūs ė Imperatuorėškuo teisės muokīkluo.

1911 metās Peterborga oniversėtets anam soteikė duocėnta laipsni, ėr ons patapa pėrmo lietovio, gavosio tuoki laipsni Rosėjuo.

1914–1915 metās stažavuos Italėjuo ė Švedėjuo. 1916–1917 metās bova Permės onėversėteta ekstrauordėnarėnis pruopiesuorios.

1917 metās dalīvava Rosėjės tautū kuongrėsė Kijevė. Bova Okrainas Radas vēkies, atstuovava Okrainas delegacėjē 1918 metū Brest-Lituovska taikuos derībuos terp Tarību Rosėjės ė Vuokītėjės.

Pasitraukė i Vuokītėjė, vuo 1918 metū pabėnguo atsirada Lietovuo, bova itraukts i Valstībės tarība.

1918.11.11-1918.12.26 vaduovava Ministru kabėnetou, sīkiom bova ožrobežė rēkalū ministros, tropotoka iejė ė krašta keravuojėma ministra pareigībės.

II M. Šleževėčė, III P. Dovīdaitė, IV M. Šleževėčė, V E. Galvanausks Ministru kabėnietūs bova ožrobežė rēkalū ministros.

Versalė taikuos kuonferencėjuo bova Lietovuos delegacėjės vaduovs.

Nu 1920 metū diestė aukštūsius korsūs, 1922–1926 metās bova Lietovuos onėversėteta pruopiesuorios.

1923 metās ož puolėtėni straipsni mienėsė kaliejė Varniū darbū stuovīkluo.

Ėšrinkts III Sėima atstuovo nug Lietuvuos tautėninku sājonguos.

1926.12.17-1929.09.26 vaduovava XIV Ministru kabėnetou, sīkiom bova ožrobežė rēklū ministros. Nug 1928 metū lapkristė laikėna ējė krašta apserguos ministra parēgas.

1929.05.06 anou miegėna ožmoštė stodėntā, bet Vuoldemars nenokentiejė.

1929 metās ėštremts i Platelius. paskom puolėcėjės prīvaizuo gīvena Zarasūs. 1934 metās napavīkos pučou, ons, kap dalīvis, bova ikalints. 1938 metās amnestouts. Ėštrėmts i ožrobeži.

Sīkiom so kėtās ikūrė Lietoviu tautuos pažonguos partėjė (1916), Lietoviu tautėninku sājonga (1924). Bova anūm vēkies. „Gelžėnė vėlka“ uorganėzacėjės vėins vadū.

Bendradarbiava spauduo. Parašė savuotėšku korėniū, goldė gruožėnė lėteratūra.

1940 metās bėrželė mienėsi pagriiža i Lietova. Tarību valdiuos bova sojėmts ėr ėštremts. 1940–1942 metās gīvena Ordžuonėkdzie. Vielē sojėmts ė kalints Maskvuo.

Mėrė 1942 metās groudė 16 dėina Maskvuos Botīrku tiormuo.

Voldemaras, Augustinas
Alītaus apskrėtės

**Alītaus apskrėtės** () - Lietovuos apskrėtės pėitū Lietovuos šmuotė. Alītaus apskrėtie gīven 182 851 žmuogos.

**Alītaus apskrėtėis terituorėjuo īr 5 savivaldībės:**
* Alītaus
* Lazdėju
* Varienas
* Alītaus miesta
* Droskininku

**Apskrėtie īr 7 miestā, ėš katrū dėdliausė īr:**
# Alītos
# Droskininkā
# Variena
# Lazdėjē
# Sėmnos
Kauna apskrėtės

**Kauna apskrėtės** () - Lietovuos apskrėtės vėdorė Lietovuos šmuotė. Kauna apskrėtie gīven 685 723 žmuonis.

**Kauna apskrėtėis terituorėjuo īr 8 savivaldībės:**
* Kauna rajuona, 
* Kiedainiu rajuona, 
* Kaišiadoriu rajuona, 
* Juonavuos rajuona, 
* Prienu rajuona, 
* Raseiniu rajuona, 
* Bėrštuona savėvaldībė,
* Kauna miesta. 

**Apskrėtie īr 13 miestū, ėš katrū dėdliausė īr (sārašos vagol dėdoma):**
# Kauns
# Juonava
# Kiedainē
# Garleva
# Raseinē
# Prėinā
# Kaišēduorē
# Žėižmarē
# Ariuogala
# Bėrštuons
# Vėlkėjė
# Ežerielis
# Jieznos

## Akanuomėka
Kauna apskrėtie vīraun apdėrbamuojė indostrėjė. Čė ėšdėrbama aple 1/5 vėsuos Lietovuos indostrėnės pruodokcėjės. I ožrobežė dėdliausē eksportoujama tekstėlės gamėniū, apriedu, kailė, alektras mašėnu, medė ė medėinuos gamėniū, baldu.
Kauna rajuons

**Kauna rajuons** - Kauna apskrėtėis rajuons. Auo gīven 84 569 žmuonis. 

### Seniūnėjės

Rajuonė īr 23 seniūnėjės (skliaustūs – seniūna būstėnė):
*Akademėjės seniūnėjė (Akademėjė)
*Alšienu seniūnėjė (Mastātē)
*Babtu seniūnėjė (Babtā)
*Čekėškes seniūnėjė (Čekėškė)
*Duomėikavuos seniūnėjė (Duomėikava)
*Ežeriele seniūnėjė (Ežerielės)
*Garlevuos seniūnėjė (Garliava)
*Garlevuos apīlėnkiu seniūnėjė (Garliava)
*Kačergėnes seniūnėjė (Kačergėne)
*Karmielavuos seniūnėjė (Karmielava)
*Kolautovuos seniūnėjė (Kolautova)
*Lapiu seniūnėjė (Lapes)
*Neveruoniu seniūnėjė (Neveruonīs)
*Rauduondvare seniūnėjė (Rauduondvaris)
*Rėngaudu seniūnėjė (Nuoreikėškės)
*Ruoku seniūnėjė (Ruokā)
*Samīlu seniūnėjė (Samīlā)
*Taurakėime seniūnėjė (Pėliouna)
*Ožlėidžiu seniūnėjė (Gėrātė)
*Vandiuogaluos seniūnėjė (Vandiuogala)
*Vėlkėjės seniūnėjė (Vėlkėjė)
*Vėlkėjės apīlėnkiu seniūnėjė (Vėlkėjė)
*Zapīške seniūnėjė (Klounėškē)

Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā
Kateguorėjė:Kauna apskrėtės
Kiedainiu rajuons

**Kiedainiu rajuons** () - Kaunā apskrėtėis rajuons. Anam gīven 64 656 žmuonis. Cėntros - Kiedainē.

## Kiedainiu rajuona seniūnėjės

*Duotnovuos seniūnėjė,
*Gudžiūnu seniūnėjė,
*Josvainiu seniūnėjė,	
*Krakiu seniūnėjė,
*Peliednagiu seniūnėjė,
*Pernaravas seniūnėjė,
*Sorvėlėškė seniūnėjė,	
*Truskavas seniūnėjė,
*Vėlainiu seniūnėjė.
Algėrds Brazauskis

thumb|right|200px|Algėrds Brazauskis

**Algėrds Mīkuols Brazauskis** (, gėmė 1932 metās siejės 22 dėina Ruokiškie – mėrė 2010 m. bėrželė 26 d.) – Lietovuos politiks, bovė̄s prezėdėnts ė premjiers. Brazauskou būnont ministro pėrmėninko Lietova istuojė i NATO ėr Europas Sājonga.

## Ėšsilavėnėms

Brazauskis bėngė Kaišiaduoriu vėdorėnė muokīkla 1951 metās ėr istuojė i Kauna politeknėkas instituta. 1956 metās institota bengė ėr igījė ėnžėnėrė hidroteknėka specialībė. 1974 metās palėka ekonomikas muokslu daktaro. Vėlniaus Gedėmėna teknėkas, Kėjeva, Minska homanėtarėnė, Kauna teknuoluogėjės onėversėtetu garbies daktars.

## Puolėtėnė karjiera

1958–1962 metās vadovava Kauna hidroelektrėnės statībā.

1965 metās bova paskėrts statībėniu medegu pramuonės ministro. 1967 metās pradiejė dėrbtė Valstībės planavėma komitetė pėrmininka pavaduotuojo. 9-am dešimtmetie bova Lietovuos komunistu partėjės Cėntra komiteta sekretuorios pramuonės klausėmās ėr atsakings ož energetikas klausėmus.

1988 metās ėšrenkams Lietovuos komunistu partėjes Cėntra Komiteta pėrmuojo sekretuorio.
Anuo kandidatūra palaike „Sājūdis“, Brazauskiou vadovaujint Lietovuos kuomonėstu partėjė atsiskīrė nu TSRS kuomonėstu partėjės.

1990 metū gruodė ivīkosem Lietovuos demokratėnės darba partėjes steigiamajam suvažiavėmė ėšrinkts anuos pėrmėninko.

1992 metās LDDP laimiejė rėnkėmus i Seima. A.M. Brazauskis palėka Seima pėrmėninko ė karto ėjė ė Lietovuos prezidėnta pareigas.

1993 metās vasarė 14 dėina vėsuotiniu rinkėmu meto ėšrenkams Lietovuos repsublikas prezidėnto 5 metu kadencėje.

2001 metās Brauzauskis išrenkams Lietovuos soceldemokratu partėjės pėrmėninko.

2001 lėipas 3 dėina Brazauskis palėka Lietovuos Respoblėkas ministro pėrmėninko. Ton puosta ons ožiemė lėgė 2006 bėrželė 1.

Paskiau bova Soceldemuokratu partėjės garbies daktaro.

## Asmenėnis gīvenėms

So pėrma žmuona Julėjė išaugėna dvė doktė dvīnė. 2002 metās ėšsiskīrė ė apsėžanėjė so Kristina Botrėmienė.

Brazauskas,Algirdas
Brazauskas,Algirdas
Vēksmos

right|thumb|200px|Karbonacija:<math> \mbox{H}_2\mbox{CO}_3 \longrightarrow  \mbox{H}_2\mbox{O} + \mbox{CO}_2</math>

**Vēksmos** īr pasėkeitėms, vīkstons tam tėkru čieso ė besėtēns, so tėkslo gautė kuokėtās rezoltata.

Vēksmos, geriau sakont, īr kuoks nuorintėns kostiejėms (fėzėnis, kemėnis a da kuokis). Ons vīkst tam tėkruo vėituo (lāstelie, kuosmuosė, kalbuo, metala līdīma pečiou ė t.t.). Mes, žmuonis, ton vēksma idedam dā ėr i čiesa tarpa (adīna, dėina, metus ė t.t.). Vēksmā gomtuo vīkst nesostuodamė vėsūmet ėr anėi nikuokė momis soprontama tiksla, anėi laukama rezoltata netor. Vīkst savaimė, neprėgol prī žmuogaus valė ė nuora. Īr maža dalalė vēksmu, katrus vald žmuogos. Tuokėi vēksmā tor nostatīta tiksla, gaunams ė kuokistā rezoltats.

Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Kaišēduorē

**Kaišēduorē** () - Kaišēduoriū rajuonā dėdliausis miests ė anuo centros. Miests ėsėkūris 40 km nū Kauna ė 60 nū Vėlnious.

## Istuorėjė

Pėrmasīk Kaišiaduorē pamėnavuots 1782 m. kāp dvars, a 1946 m. gava miesta statosa.

Kateguorėjė:Kaišēduoriu rajuona gīvenvėitės
Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Pagiegiu savėvaldībė

**Pagiegiu savėvaldībė** - Tauragies apskrėtėis savėvaldībė.

Rajuonė īr 5 seniūnėjės (skliaustūs – seniūna būstėnė):
*Lompienu seniūnėjė (Lompienā)
*Natkėškiu seniūnėjė (Natkėškē)
*Pagiegiu seniūnėjė (Pagiegē)
*Stuonėškiu seniūnėjė (Rokā)
*Vėlkīškiu seniūnėjė (Vėlkīškē)

Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā
Kateguorėjė:Tauragies apskrėtės
Kaišēduoriu rajuons

**Kaišēduoriu rajuons** - Kaunā apskrėtiės rajuons. Auo gėven 36 885 žmuonis. 

## Dėdliausės gīvenvėitės

### Seniūnėjės

Rajonė ir 11 seniūnėju (skliaustūs – seniūna bovėinė), ėšdalėntū i seniūnātėjės:
* Kaišeduoriū apīlėnkės seniūnėjė (Kaišēduorīs)
* Kaišēduoriū miesta seniūnėjė (Kaišēduorīs)
* Kroune seniūnėjė (Krounis)
* Nematuoniū seniūnėjė (Varkalės)
* Paluomenės seniūnėjė (Paluomenė)
* Papartiu seniūnėjė (Papartē)
* Pravėinėškiū seniūnėjė (Pravėinėškės II)
* Romšėškiū seniūnėjė (Romšėškės)
* Žasliū seniūnėjė (Žaslē)
* Žėižmariū seniūnėjė (Žėižmarē)
* Žėižmariū apīlėnkės seniūnėjė (Žėižmarē)
George W. Bush

thumb|George W. Bush

**George Walker Bush** (*Džordžos Volkeris Bušos*, gėmė 1946 metās lėipas 6 dėina Niu Havėnė) - JAV puolitėks, 2000-2009 metās iejės JAV prezidėnta pareigas. 43 prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė. Nu 1994 ligė 2000 metū bova Teksasa gobernatuorios.

Dž. Bušos īr kėlės nū itakingas JAV puolitiku šeimīnas. Anuo tievs Džordžos Bušos bova 41-s JAV prezidėnts, a pu ton 8 metās ējė viceprezidėnta pareigas. Dž. V. Buša bruolis Džebs Bušos bova Fluoridas gobernatuorios, vuo senielis Preskots Bušos bova JAV senatuorios.

Dž. V. Bušos īr pėrmasis JAV prezidėnts kumet nuors apsilankės Lietovuo. Ons ton padėrba 2002 metās lapkristė 22 dėina.

## Nūruodas

* Oficiali Baltūjū Rūmu biografėjė
* George W. Bush Wikipedia

Bush,George W.
Kazīs Grėnios

thumb|right|Kazīs Grėnios
**Kazīs Grinios** (lt: *Kazys Grinius* 1866–1950) bova Lietovuos terpokarė puolėtėnis vēkies, tretėsis Lietovuos prezidėnts. Trompiausē sava puostė ėšbovė̄s Lietovuos prezidėnts par vėsa istuorėjė.

## Biuograpėjė

Grėnios gėmė 1866 metās groudė 17 dėinė Selemas Būduos kaimė. Muokies Oškėnės pradėnie muokīkluo. Paskom muokslus tēsė Marėjampuolės gimnazėjuo, kor prisidiejė prī „Aušruos“ platėnėmė. Stodėjava Maskvuos onėversėteta medicėnas fakoltetė. Stodėjuodams dalīvava slaptuo lietoviu stodėntu vēkluo.

1888 metās dalīvava pėrmamė lietoviu demuokratu sovažiavėmė, vieliau poblėkava straipsnius „Varpė“. 1906 metās prisidiejė prī lietoviu demuokratu partėjės pruogramas korėma.

1896 metās apsižanėna so Joana Pavalkītė. Gīvena ė dėrba Pavalkie.

1899 metās žmuona pagėmdė sūna Kazio. 1902 metās Marėjampuolie sosilaukė doktėis Gražėnas.

Pėrmuosės svieta vainuos metās gīvena Rosėjuo. 1918 metās spalė 8 dėina pliešėkaujantīs kareivē nušuovė Joana Grėniovienė ė sonkē sožeidė dokteri Gražėna, katra zars pasėmėrė. Palaiduotas Kisluovuodska stačiatėkiu kapūs.

1917 metās Vuoruonežė ėšrinkts i Rosėjės lietoviu tarība. 1919 metās Prancūzėjuo bova Lietovuos repatrijacėnės kuomėsėjės pėrmėninks. Padiejė lietovems grīžtė i Lietova ėš vuokītiu nalaisvės.

1919 metās grīža i Lietova ė pradiejė taisītėis Steigiamuojė seima rinkėmams kāp vėins valstėitiu liaudėninku bluoka līderiu.

Ėšrinkts i Steigiamāji Seima. 1920 metās bėrželė 19 dėina paskėrts vaduovautė mėnistru kabėnetou, katros valdiuo ėšbova ligė 1922 metū vasarė 2 dėinuos. K. Grėnios ėšrinkts i I, ī, īI Steigiamūsius Seimus. 1926 metū bėrželė 7 dėina ėšrinkts Lietovuos prezėdėnto, katrou bova lėgo 1926 metū groudė 17 dėinuos parversma.

Pu parversma pasitraukė ėš puolitėkas, dėrba medėcėnas srėtie, redagava kelis leidėnius. 1942 metās ož pruotesta rašta vuokītiu valdės ėštrėmts i Ōžoulū Būda. Dėdesniū represėju anam neskīrė diel senīva omžiaus. 1944 metās pasitraukė i Vakarus. Naciu okupacėjės čieso so žmuona ratavuojė žīdu kėlėma Kauna geta kalėni Dmitriju Gelpena anou kavuodamė pas savė. Diutuo po smertėis K. Grėniou so žmuona soteiktsSvieta tautū teisėnguojė tėtols.

1950 metū bėrželė 4 dėina pasėmėrė Čėkaguo.

Grinius,Kazīs
Grinius, Kazīs
Nausiedā

**Nausiėdā** - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Nausiėdā īr ōž maždoug 7,5 km ė pietrėčios no Rukū gėvenveitis.

Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Pelenē

**Pelenē** - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Pelenē īr ōž maždoug 5,8 km ė pietos no Rukū gėvenveitis.

Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Aleksėndra Stolginskis

thumb|180px|Aleksėndra Stolginskis
**Aleksėndra Stolginskis** (lt: *Aleksandras Stulginskis*. 1885–1969 m.) bova Lietovuos terpokarė puolėtėnis vēkies, Lietovuos naprigolnoma akta signatars, ontros Lietovuos prezėdėnts.

## Biuograpėjė
Gėmė ons 1885 metās vasarė 26 dėina Kotaliu kaimė, Žemaitėjuo. Bova 12 vāks šeimuo.

Muokies Kaltėnienu liaudėis muokīkluo, metus dėrba Kaltėnienu valstiaus raštėninka padiejiejo. 1904 metās bėngė Lėipuojės gimnazėjės ketorės klasės, a 1908 metās bėngė Žemaitiu konėgū semėnarėjė Kaunė. Metus tuobolėnuos Insbruka onėversėtetė teoluogėjės pėliuosuopėjės fakoltetė. Atsisakė īšvėntėnėma i konėgus. Muokės Halės onėversėteta žemės ūkė ėnstėtotė, katrou pabongė 1913 metās.

Bėngė̄s muokslus grīža i Lietova ė bova paskėrts Traku apskrėtėis Alītaus rajuonėnio agruonomo.

Pėrmuojė pasaulėnė kara metās bova Lietoviu draugėjės nukentiejosėm nu kara šelptė vėins ėš vaduovu Vėlniou. Diestė gomtuos muokslus lietoviu gimnazėjuo, vadovava Lietoviu pedaguogėnėms korsams. Bova Vėlniaus daržū steigies.

1917 metās siejės 18-22 dėinuom dalīvava Lietoviu kuonferencėjuo Vėlniou. Ėšrinkts i Lietovuos tarība. 1918 metu vasarė 16 dėina pasirašė Lietovuos naprigolnoma akta. Vaduovava valstībės tarības tremtėniu ė baliuosiu gražėnėma kuomėsėjē.

I M. Sleževėčė mėnėstru kabėnetė bova mėnėstros ba puortpėlė.

II P. Duovīdaitē Mėnėstru kabėnėtė mėnėstra pėrmėninka pavaduotuos, vėdaus rēkalu, maitėnėma ė vėišūju darbū mėnėstros.

IV M. Sleževėčė Mėnėstru kabėnėtė iej žemės ūkė i valstībės tortū mėnėstra rieda.

1919 metu vėins ėš Ūkė banka steigieju.

Steigiamuojė seima narīs, pėrmėninks ėr ēnontis prezėdėnta parēgas.

I Seims ana ėšrinka Lietovuos Respoblėkas prezėdėnto, tuoms pat parēguoms perrinkts ī Seimė. īI Sėimė bova anou pėrmėninks.

1927 metās pasitraukė ėš puolėtėnė gīvenėma, tvarkė sava ūki Juokūbava dvarė. 1926–1941 metās bova P. Dogel gamībėnė ūkė vedies, kuōperatīvu „Lietūkis“, „Lins“ tarību narīs.

1941 metās bėrželė 13 dėina tarību valdiuos sojėmts ėr ėštrėmts ī Krasnojarska krašta Rešiuotu stuoti.

1952 metās bova nūteists kalietė 25 metus, bat pu 2 metu palēsts. Dėrba Komėjės autonuomėnie respoblėkuo sandėlėninko ė kuomandanto Kvitkevas mėškū pramuonės ūkie, agruonomo Pezmaga tarībėnėm ūkie. 1956 metās grīža i Lietova ė dėrbs vīresnioujo muokslėnio bendradarbio Vītienu suodėninkīstės-daržėninkīstės miegėnėmu stuotie 1957–1959 metās.

Vėins Lietoviu krėkštioniu-demuokratu partėjės kūrieju, anuos CK pėrmėninks, Ūkinėnku sājongas kūries ė pėrmėninks.

Redagava „Viensiedi“, „Ūkėninka“.

Mėrė 1969 metās siejės 22 dėina Kaunė.

Stulginskis,Aleksandras
Pagiegē

**Pagiegē** () - miests Pagiegiu savėvaldībie. Pagiegē ož 30 km i pėitū vakarus nu Tauragies miesta. Pagiegiūs given 2321 prietelis (2005). K. Komskis īr Pagiegiu mers.

## Nūruodas
*https://archive.is/20130111233059/http://www.heritage.lt/epd/2003/taurages_obj.htm

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Rukā

thumb|200px|Rukū bažninčė

**Rukā** - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asontė gīvenvėitė. 

## Geuograpėjė
Rukā īr ōž i rinki 12 km ė šeuris vākaros no Pagiegiū miestā.

Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Anožē

**Anožē**  ī vakarėnie Pagiegiū savaivaldībės dālie esontė gīvenvėitė. Anožē īr ož maždaug 3,5 km i pėitrītius nū Rukū.

Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Totlē

**Tiūtlē** - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Tiūtlē īr ōž maždoug 4,6 km ė šeuris vākaros no Rukū gėvenveitis.

Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Aleknā (Pagiegē)

**Aleknā** () - vakarėniam Pagiegiu savėvaldībės šmuoti asonť gīvenveitė. Aleknā īr aple 4,3 km i šiauris vakarus nu Rukū gīvenvėitės.

Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Spengē

**Spengē** īr suoda vakarėnie Pagiegiū savaivaldībės dalie. Spengē īr ož maždaug 1,5 km ė šiaurės rītus nug Rukū gīvenvėitės.

Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Berštėninkā

**Berštėninkā** () - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī esontė gīvenveitė. Berštėninkā īr ož maždaug 2,2 km ė vakaros nu Rukū gīvenvėitės.

Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Plaškē

**Plaškē** - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Plaškē īr ōž maždoug 5,3 km ė vākaros no Rukū gėvenveitis.

Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Lėndikā

**Lėndikā** - vakarėniė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Lėndikā īr ōž maždoug 7,4 km ė šeuris rītos no Vėlkīškiū miestā.

Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Aduomėškē

**Aduomėškēs** () vadėnamas suodas:

* Pagiegiu savivaldībie
* Šakiū rajuonė
* Šiauliū rajuonė
Valds Adamkos

**Valds Adamkos** (, gėmė 1926 m. lapkristė 3 dėina Kaunė) - puolitėks, aplėnkuosergėninks, Lietovuos Respoblėkas prezidėnts.

## Biuograpėjė

Gėmė tarnautuoju šeimuo. Tievs bova naprogolnoma kuovū nepriklausomībes kovu savanuoris. Ans bova vėins pėrmūjū Lietovuos vainuos avijacėjes muokīklas vaduovu. Vieliau dėrba Kauna gelžkelė stuotėis policėjės vėršėninko. Muotėna dėrba sosėsėikėma ministerėjuo.

Muokies J. Jabluonskė pradiuos muokīkluo, vieliau Kauna "Aušruos" gimnazėjuo.

Prasėdiejos vainā dalīvava rezistencėnie vēkluo, 1944 metū lėipas mienėsie so tievās pasitraukė ė Vuokītėjė.

Vuokītėjuo Adamkos bėngė lietoviu gimnazėjė. Stodėjava Miunchena universitetė gomtuos muokslu fakultetė.

1949 metās atvīka i JAV. Dėrba darbėninko automuobiliu daliū dėrbīkluo Čėkaguo. Vieliau braižītuojo vėinuo inžinerėjės firmuo. 1960 metās bėngė Ilinuojaus tecknoluogėju instituta. Igėjė statību inžinėriaus specēlībė.

1951 metās apsižanėjė so Alma Nutautaitė.

Aštonta dešėmtmetė pradiuo pakvėists dėrbtė i korama JAV aplinkuos apsauguos federalėnrs valdiuos institucėjė - Aplinkuos apsauguos agentūra. Vaduovava aplinkuos apsauguos muokslėniu tīrėmu cėntrou. Vieliau bova paskėrts pėnktuojė regijuona Aplinkuos apsauguos agentūras administratuoriaus pavadoutojo. 1981 metās palėka šiuo regijuona Aplinkuos apsauguos agentūras administratuorio.

1993 metās bova kandidato i Lietovuos prezidėntus Stasė Luozuoraitė rinkėmu kampanėjes vaduovs. 1996 metās aktīvē dalīvava Lietovuos Seima rinkėmu kampanėjuo, telkdams nousaikiasės vėdorė puolitėnes jiegas.

1998 metās ėšrenkams Lietovuos prezidėnto. Parēgas pradiejė ēt 1998 metū vasarė 26 dėina. 

2004 metās bėrželė mienėsie apėntās ėšrenkams prezidėnto. Kadencėjė bėngė 2009 m. lėipas 12 d.
Barzūnā

**Barzūnā** - rītėnė Pagiegiū savaivaldībies dālī asonť gėvenveiti. Barzūnā īr ōž maždoug 3,3 km ė šeuri no Vėlkīškiū miestā.

Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Vėlkīškē

thumb|200px|Vėlkīškiu liuteruonu bažninčė

**Vėlkīškē** - miestalis Pagiėgiū savivaldībė̄. Pagiėgē ōž 14 km ė rītos  no Pagiėgiū miestā.

## Nuoruodās
*https://archive.is/20130111233059/http://www.heritage.lt/epd/2003/taurages_obj.htm
*https://web.archive.org/web/20060926112508/http://www.spauda.lt/voruta/tekstai/purvinai.htm

Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Mažrėmaitē

**Mažrėmaičē** - rītėniam Pagiegiū savaivaldībies šmuotė asontė gīvenveiti. Mažrėmaičē īr ōž maždaug 0,8 km i šeuri nū Vėlkīškiū miestā.

Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Bėrštuonėškē

**Bėrštuonėškē** ()- rītėnė Pagiėgiū savivaldībės dali esontė gīvenveitė. Bėrštuonėškē īr ož maždoug 3,6 km ė pėitrītios nu Pagiegiū miesta.

Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Petars Naumoskis

thumb|230px
**Petars Naumoskis** (gėmė̄s 1968 metās rogpjūtė 27 dėina) ī bovė̄s Makedonėjės krepšėninks. Bovė̄s sava šalėis rinktėnįs narīs.

Naumoskė augoms īr 195 cm. Ons liuob žais īžaidiejė ė poulontė gīniejė vėituo.

## Karjiera

* 1989–1991: „Splitt“ (Jugoslavėjė)
* 1991–1992: Skopjės „Rabotnicki“ (Makeduonėjė)
* 1992–1994: Stambula „Efes Pilsen“ (Torkėjė)
* 1994–1995: Treviza „Benetton“ (Italėjė)
* 1995–2000: Stambula „Efes Pilsen“ (Torkėjė)
* 2000–2001: Treviza „Benetton“ (Italėjė)
* 2001–2002: Sėinas „Montepaschi“ (Italėjė)
* 2002–2003: Milana „Pippo“ (Italėjė)
* 2003–2004-01: Milana „Breil“ (Italėjė)
* 2004-01-2004: Stambula „Ulker“ (Torkėjė)

## Pasėikėmā

* 1991 metū Europas tauries laimietuos
* 1993–1996 metū Torkėjes čempėjuons
* 1996 metū R. Korača tauries laimietuos
* 2002 metū R. Saportas tauries laimietuos
* 2002 metū R. Saportas tauries fėnala naudingiausis žaidies.

Naumoski,Petar
Emanuel Ginóbili

thumb|220px
**Emanuel Ginobili** (*Emanuelis Chinobilis*, gėmė 1977 metās lėipas 28 dėina) - Argentėnas krepšininks. Vėins geriausiu Pėitū Amerikas krepšininku. Žaid NBA kuomanduo "San Antonio Spurs".

Chinobėlė ūgis īr 198 cm, svuoris 95 kg. Ons žaid atakuojantė gīniejė puozicėjuo.

## Karjiera

* 1996-1998: Buenas Airiu "Estudiantes" (Argentėna)
* 1998-2000: Kalabrėjės Redža "Viola" (Italėjės ontruoji līga)
* 2000-2002: Buolonėjes "Kinder" (Italėjė)
* 2002-????: San Antonėjė "Spurs" (NBA)
* 2000:????: Argentėnas nacionalėnė rėnktėnė

## Pasėikėmā

* 1999-2001 metū Italėjės līgas vėsū žvaiždiū rongtīniu dalīvis
* 2001 metū Italėjės līgas dėjėma i krėpši kuonkursa nugalietuos
* 2001,2002 metū Italėjės tauries laimietuos
* 2001 metū Eurolīgas čempijuons
* 2001 metū Eurolīgas finala ketverta naudingiausis žaidies
* 2001 metū Italėjės līgas naudingiausis krepšininks
* 2001 metū Italėjės čempijuons
* 2001 metū Amerikas čempijuons
* 2003,2005 metū NBA čempijuons
* 2004 metū Olimpinis čempijuons
* 2002 metū Svieta vicečempijuons
* 2004 metū Olimpiniu žaidīniu naudingiausis žaidies
* 2008 metū Olimpiniū žaidīniu tretiuos vėitas laimietuos

## Nūruodas
* Oficiali žaidiejė svetainė (anglū k.)
* Oficiali žaidiejė svetainė (ispanū k.)
* NBA.com pruofilis - E. Ginobili
* E. Ginobili fanu svetain

Kateguorėjė:Argentėnas krepšėninkā
Pėmpīnė

**Pėmpīnė** - rītėnie Pagiegiū savaivaldībės dalie esontė givenvėitė. Pėmpīnė īr ož maždaug 13,5 km i pėitrėtius nu Pagiegiu miesta.

Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės