open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sauliegrōžā

: *Aple augala veiziekėt: [[sauliegrōžos]]*.
thumb|240px|Vasaras sauliegrōžā Onglėjuo

**Sauliegrōžā**, kėtap da ***sauliegrōža, sauliegrōžos, sauliegrōžis, parāžā*** ī tuokis čiesos žėima ė vasara, kap Saulė būn tuoliausē nug dongaus posiaujė; tas ī, Saulė būn labiausē nutuolūs i šiaurė aba pėitus ė par sauliegrōžūs praded grīīžtė atgaliuos.

Šiaurės platomūs vasaras sauliegrōžu dėina birželė 22 ī, kūmet dėina būn ėlgiausė vuo naktės trompiausė. Tūmet ėš tikra prasided vasara. Par vasaras sauliegrōžas būn Šv. Juona dėina. Žėimas sauliegrōžā būn groudė 22 d., kūmet naktės ėlgiausė ī, buo dėina trompiausė. Tūm dėinuom žmuonis švėnta Kūčės ė Kaliedas.

Kateguorėjė:Šventės
Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Sauliegrōžos

: *Aple Saulės pagrīžėma veiziekėt: [[sauliegrōža]].*
thumb|240px|Sauliegrōžā

**Sauliegrōžos**, kėtap ***sauliegrōža, sauliegrōžis*** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimuos. Tasā augals kėlėma nug Šiaurės Amerėkas ī, bet daba augėnams cielam šmuotė kraštū, tepuogė ė Žemaitėjuo. 

Tas ī vėinmetis augals, katrou stombris ožaug lėg 0,6-3 m aukštoma, ėr ī statmens, kėits, stamontros, apaugė̄s šiorkštēs plaukalēs. Lapā nuognē dėdli, lėg 40 cm ėlgoma, tepuogė šiorkštē. Žėidā aug ont stombriu vėršaus – anėi dėdli, 30-50 cm skersā, ėš kraštū ēn rīškē geltuoni žėidlapē. Sauliegrōža žėidā nūlatuos grēžas paskom saulė, tiktās kap nūnuokst, tap nūsvėrst žemīn. Žīdia nug lėipas lėgė siejės. Ont rodenė žėida vėdorie nūnuokst tuokės sieklas, so joudo aba joudā-baltā drīžouto lokšto.

Sauliegrōžā dėdlē naudings augals ī. Ėš anūm spauda alėjo, anūm sieklas tink jiestė žalės aba paspirgintas, tepuogė tink dietė i douna, sausainius, pīragus. Sieklu ėšspaudas tink gīvuoliū šieralou. Tepuogė sauliegrōža žėids dailė kvietka ī. Sauliegrōžu alėju tink teptė ont ruonu, nūdegėmu, vuotiu.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Saulabruolē

thumb|250px|Saulabruolē žėimuos čiesė

**Saulabruolē** aba ***saulaštolpē*** ī tuokis abruozdielis dongou, kap Saulē tekont aba siedont anā ėš abėjū posiu pasiruod tuoki švėisuos štolpā. Tas ī dielē tuo, ka uorė būn tuoki mažītē leda krėslalē, katrėi atspinda saulės švėisa. Sīkēs saulabruolē gal atsirastė ėr šalėp Mienolė.

Jēb saulabruolē sošvint tekont saulē, tas ī prīš pagada, ė šep anūm pasiruodīms rēšk, ka uors mainīsėis.

Kateguorėjė:Dongos
Saluotės

thumb|240px|Rėdėkieliu saluotės

**Saluotės** aba ***saluotas*** ī tuokis šalts jiedis ėš žaliū daržuoviu.

Vėrtū daržuoviu šalti jiedē šaukiami mišrainėm.

Saluotės taisa ėš vairiū augalū lapu, ruopaliu: saluotiu lapu, agorklu, muorku, pamėduoru, kuopūstu, rėdėkieliu, ruopiu, špėnatu, cėboliu, pėpėru, tepuogė tink vairės jaunas žuolės (pėinės, balondras, kvīnā). Ont sopjaustītu daržuoviu tink ožbertė vairiū žuolīnu (krapu, petrošku, cėboliu laiškū, meironu). Kap oždars ēn smetuona, alėjos, majuonėzos, actos. Ožberiama droska, pėpėrās.

Saluotės ēn kap jiedis prī mēsuos, žovėis, bolbiu jiediu.

Kateguorėjė:Jiedē
Saulės kriesliokā

thumb|240px|Saulės kriesliokā
**Saulės kriesliokā** () ī tuokis augals, katros gėmėnioujas so Švėnta Petra raktās.

Tasā augals daugiametis, 10-25 (35) cm aukštoma, trompās stombrēs. Lapā līgēs kraštās, ėšruod kap paberti plienim aba mėltās. Vėršūnie sokraun kekė so 5-15 rožavu žėidoku. 

Žīdia gegožė–biržielė mienėsēs. Aug daugomuo šiaurės Lietovuo, šlapiūs pėivūs, pamediūs.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Serentis

thumb|200px|Serentis

**Serentis**, da ***gvazdėks*** () ī tuokė kvietka, katra muokslėškā prigol prī greižžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimuos. Tasā augalioks kėlėma nug Amerėkas ī, bet daba augėnams daug kor svietė.

Būn serentiu ė vėsā mažū, ė tuokiū, ka ožaug lėg 2,2 m aukštoma. Lapā žali, kap soraikīti i tuokės pluonas dalės. Žėidā būn muorkavas, rodas, geltuonas spalvuos, 4-6 cm skersmenė. Sieklas ī tuoki joudi spīgliokā.

Serentē toria tuoki lāška smuoka, katros baida vėsuokius varmus.

Serentē gerā vēša, nasibėjė sausmetė, nedėdliū šalnū. Anūs augėn prī nomū, kapūs, miestu ė miestaliu kvietkīnūs.
 

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Šimtažėidis

thumb|240px|Šimtažėidē

**Šimtažėidis** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī greižžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimuos.

Tas augalioks daugiametis, nedėdlis ī, ožaug 5-15 cm aukštoma. Lapā līgēs kraštās, so plaukalēs. Žėids ī tuokis greižos, tokiausē balts aba rūžavs.

Žīdia nug balondė lėg pat vielība rodėnė. Aug šimtažėidis pėivūs, paopiūs, paežeries, pakelies, augėnams darželiūs, kapūs.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Gondrsnapė

thumb|200px|Gondrsnapė
**Gondrsnapė** aba ***gondrosnapis*** () ī tuokis pėivu ė mediu augals.

Paprastā būn 20-80 cm aukštoma. Lapā ė stombrē so plaukalēs. Stombriu vėršou ėšaugėn žėidus, katrėi būn dėduoki, rīški, vairiū spalvū – balti, mielini, rūžavi, rauduoni, žīdri. Kap katrū rūšiu gondrasnapiu žėidokā maži ī. Kap nūžīdia, ėšaugėn tuoki vāsiu, katros ėšruod kap gervės aba gondra snaps. 

Aug gondrsnapės pėivūs, pamediūs, mediu pruogomūs, atšlāties, pakelies, daržūs.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Sūra

thumb|200px|Sūra

**Sūra**, kėtap ***suora*** aba ***pruosā*** () ī tuokis grūdėnis augals, katros muokslėškā prigol prī varpėniu augalū (*Poaceae*) šeimuos. Tas ī nug onkstības žmuoniu senuobės augėnams augals, katrou kor tās prīš 7000 metu pradiejė augintė Rītū Azėjuo ė Kaukazė. Lietouvuo sūras liuob augintė senuobie, bet paskom anas ėšmainė ont kėtū javū, vuo palėka daugomuo kap šierals.

Sūra ta vėinmetis augals ī. Anou stombris šakuots nug pat šaknū. Lapā siauri, ėlgi, kap lendrės. Žėidā sogolė̄ i tuokės šloutas, katrūs paskom sonuokst grūdā. Žīdia sūras lėipas-siejės mienėsēs.

Sūru kroupas gera skuonė, spierē soverd. Ėš anūm taisa kuošės ė zopės, tink kepėmou. Tepuogė sūru grūdā gers šierals paukštiam ė kiaulėm ī, vuo šiaudus jied karvės.

Kateguorėjė:Javā
Apošruots

thumb|240px|Jauns apošruots

**Apošruots** aba ***apošruotīns*** (kėtap *epošruots, epošruotīns*) ī tuokė medė, katruo daugomuo aug apošės.

Aple 3,7 % Lietovuos mediu apošruotā ī. Anėi aug vairiūs dėrvūs, bet īpatingā skalsiūs, šlapuokūs prīmuoliūs ė prīsmėltiūs. Nuognē gerā atžela ėškartūs, tonkē aug mėšrē so eglėm, beržās, ousēs, ōžoulās. Ka apošės gīven trompā, ta ė apošruotā ėlgā nasilaika.

Apošruotā gausē Vėdorė Lietovuo ė Žemaitėjuo (īpatingā šiaurės ė rītū).

Apošruots ī šlapė, tonki medė, anuo gerā dīgst vairės grības.

Kateguorėjė:Medė
Saulės ašara

thumb|200px|Saulės ašara

**Saulės ašara**, kėtap ***raskėla, raskėls*** () ī tuokis savuotėšks augalioks, katros prigol prī mēsiediu augalu skīriaus.

Tas ī daugiametis augals, katros ožaug lig 10–25 cm aukštoma. Anou lapā aug ėš vėdorė ont stombreliu, vuo ožsibėnga tuokė boužalė, so limpēs rauduonās plaukelēs. Žėidokā mažiokā, žīdia lėipas-rogpjūtė mienėsēs.

Aug saulės ašara dorpīnūs, pelkės, kėmėnuojūs, kēsīnūs, ožmerkosiūs pėivūs. Jied mažus varmus, vombuoliokus – kap kuokis nūtūpa ont tuos boužalės, tap plaukālē sosiskleida ė ožspauda ta varma. Tūmet augals ėšlaid tuokės vėrškėnėma medegas, katras ton varma ė sovėrškėn.

Liekvarsta ī nug alsavėma lėgū.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Ousīns

thumb|240px|Ousīns

**Ousīns** ī tuokė medė, katruo daugomuo aug ousē. Anas rondas šlapiūs, nuognē derlingūs dėrvūs, īpatingā prīmuoliūs. Čīstu ousīnu bavēk nabūn, vuo aug mėšrē so ōžoulās, klevās, eglėm, lėipom, beržās, joudalksnēs. Ousīns ta švėisė medė ī, anuo aug vairės žoulės, nuotrīnas, vėndrīkštės.

Žemaitėjuo uosīnu mažā, anėi daugomuo aug vėdorė Lietovuo.

Kateguorėjė:Medė
Ōžoulīns

thumb|240px|Ōžoulīns
**Ōžoulīns** (kėtap āžoulīns, āžoulė) ī medė, katruo aug daugomuo ōžoulā.

Lietovuo bavēk 2 % mediu ōžoulīnā ī. Aug tonkiausē mėšrē so kėtās medēs (eglėm, beržās, ousēs, apošėm). Tuokė medė aug nuognē lietā, sonkē atžela. ōžoulīns dėdlē švėisė, erdvė medė ī. Pakluotie vēša žuolės, mažesni medelē, daug pruogomu, aug kap katras retas grības.

Senuobie Lietovuo būta daug ōžoulīnu, bet diel medegas daugoms anūm palėka ėškėrsta. Daugiau senū ōžoulīnu palėkė̄ palē Neri, Nemona, Vėdorė Lietovuo, pajūrie. Žemaitėjuo anūm ī Šėlotės, Klaipiedas, Plongės, Šėlalės rajuonūs.

Kateguorėjė:Medė
Kalnojē

**Kalnojē** ī suoda rītū Žemaitėjuo, Raseiniu rajuonė, šalėp autuostradas &nbsp;<span style="color:white">'''A1'''</span>&nbsp; Vėlnios–Kauns–Klaipieda&nbsp; ė plėnta &nbsp;**146**&nbsp; Raseinē–Šėlėnė&nbsp;, 6 km i pėitus nug Raseiniu. Seniūnėjės ė parapėjės cėntros.

Par suoda tek Šaltounas ėntaks Kalnopis. Ī paštos.

## Istuorėjė

kairėje|miniatiūra|250x250px|Kapā ė bažninčės griūviesē

Suoduo stūksa Kalnoju aba Palėndrė pėliekalnis. Kalnojus raštūs mėnavuoj nug XIV o. XVīI o. anėi bova karalėška suoda. 1711 m. praiejė mars ė vėsi žmuonis pasimėrė, ė nieks čiuonās negīvena lėg pat 1738 m. 1818 m. pabūdavuota bažninčė, katra 1944 m., par vaina, sogriuovė. 1946 m. pabūdavuota naujė, Šv. Viktuora bažninčė. Par pėrma ė ontra svieta vainas Kalnojē bova sodegintė.

Prī pėliekalnė ī žīdu, 1941 metās čiuonās sošaudītu, kapā. Prī Kalnoju, Žėiveliškies, bova M. Davainė-Silvestrātė gīvenėms. 1995 m. tenās pabūdavuots kuoplītštolpis. 

Kateguorėjė:Raseiniu rajuona gīvenvėitės
Paserbėntis

**Paserbėntis** bovus suoda rītū Žemaitėjuo, Raseiniu rajuonė, 4 km i pėitus nug Kalnoju, prī Serbėntas opiekšlė. Šalėmās ēn autuostrada Kauns-Klaipieda ė Raseiniu-Jorbarka kel’s.

Suoda seniau prigolė prī Žėivelėškiu dvara. Aplinkou ējė alksnas, pelkīnā. Paserbėntis ėšnīka pu Ontras svieta vainas.

Paserbėntie gėmė ė vākīstė pralaida puoets, rašītuos Marcelios Martėnaitis (1936–2013).

Kateguorėjė:Raseiniu rajuona gīvenvėitės
Kauna marės

**Kauna marės** ī dėdlis tvenkėnis (dėdliausis Lietovuo) šalėis vėdorie, šalėp Kauna, ont Nemona opėis, 223,4 km nug anuos žiuotiū. Marės pakliūn i Kauna mariu regėjuonėni parka.

Prī mariu, šalėp Romšėškiu, stuov Lietovuos liaudėis gīvenėma moziejos. 

Mariu pluotībė ī 63,5 km², ėlgoms – 80 km, krontū ėlgoms – 200 km, pluotībė – 3,3 km, gėloms – 24,6 m. I tvenkėni parēn aple 460 mln. m³ ondenė.

Mariūs 5 salas ī: dvė Dabintas (39,2 ėr 2,1 ha), dvė Paukštiu (4,6 ėr 4,5 ha) ė sala prī Arlaviškiu. I Kauna marės sotek: ėš dešėnė šmuota – Verknė, Suobova, Astraga, Lapainė, Strieva, Pravėina, Karčiopis, Krona; ėš kairė – Švėntopė, Žaisa.

Kauna marės sositvenkė 1959 m., pu ton, kap 1955 m. pradiejė būdavuotė Kauna hidroelektrėnė. Diel mariu bova ėškraustītas 45 suodas ė ciels Romšėškiu miestalis.

Kateguorėjė:Kauns
Kateguorėjė:Lietovuos tvėnkėnē
Malūnežeris

**Malūnežeris** aba ***Oplonkė ežers*** ī ežers pėitū Žemaitėjuo, ont Pagiegiu savėvaldībės ė Tauragies rajuona robežė, telkša aple 5 km i šiaurė nug Vėlkīškiu, 0,5 km i vakarus nug Jūras opėis. Ežera ėlgoms 0,7 km, platoms lėg 0,4 km. Krontā apaugė̄ medė, pelkieti.

Par Malūnežeri partek Jūras ėntaks Barzopė. Mėslījama, ka Malūnežeris vėins seniausiu Žemaitėjės tvenkėniu ī. Ons rasietās I–II o. (?) palėkė̄s ežeriuoka vėituo, kor sotek do opalio. Ont rītėnė kronta stuovi senuobėnė Oplonkė melnīčė.

Šalėmās ežera dvė suodė stuov: Oplonkis ė Barzūnā, tepuogė stūksa Gėlondiu pėliekalnis.

Ežerė gīven līdekas, ešerē, brōšės, karuosā, oukšlės.

Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā
Pėimou

miniatiūra|240x240px|Pėimou
miniatiūra|240x240px|Pėimenā abruozdielie
**Pėimou** (sīkēs *pėimoun*) ī tuokis žmogos (vuo tonkiausē vāks), katros gana gīvuolius.

Pėimenā Lietovuo radas nug senuobės (kor tās īI tūkstontmetė pr. Kr.), kap pradietė augintė gīvuolē. Pėimenās tonkiausē ejė̄ vākā ė bernā, katrūs liuob priveizdies pardietėnis (skerdios). Vasaras ė rodenė čieso arklius, vuo lėg XX o. pr. da ėr arėma jautius pėimenā liuob ganīs par nakti (naktėguonė). Patīs mažė̄jė vākā (6–9 m.) ganīs kiaulės ė žōsis, vuo dėdlesni – karvės. Pėimenā liuob dėrbtė ož jiedi, aprieda, vuo paskom (terpokarie) pradiejė rastėis, katrėi dėrbtom ož alga.

Pėimenā liuob tories sava švėntės: pavīzdiuo. par pėrma gīvuoliu ėšvarīma lėijas ondenio, dara sombarius. 

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Kateguorėjė:Darbā
Kiaušīnė

thumb|240px|Kiaušīnė

**Kiaušīnė** ī tuokis paprasts jiedis, katros taisuoms ėš vėštas kiaušiu ba lokštu. I ikaitinta petelnė, ont kuokė tās tauka (lašėniū, spėrgu, svėista, alėjė) imoš vėina aba kelis kiaušius, ė anūs paspėrgėn. Da galam pabarsītom droska, pėpėrās, cėbolė lāškās, kėtās žalomīnās. Kiaušius galam keptė ė navartont, ė vartont.

Kiaušīnė tink jiestė so douna, kompio, dešra. Seniau kiaušīnė liuob būs jieds ožsokus svetiou.

Kateguorėjė:Jiedē
Rags

thumb|240px|Avėna rags

**Rags** ī tuokis kap katrū gīviu kėits ėšaugs ont kramės, katros leid tam gīviou apsigintė nug kėitū aba savuos gėmėnies žvieriu. Ragus žvierē nauduon ė kap kaunas aba poikounas par rojė.

Rogus toria daugomuo žuoliedē žvierē, kap apsigintom nug pliešrūnu. So ragās ī elnē, brėidē, stėrnas, karvės ė jautē, uožē, avis. Būn ė vombuoliu, drėižū so tuokēs ragelēs. Gīvuolis ragoutis, katros nabtora ragū šaukiams ***šmolio***.

Rags sosided ėš tuokės pat medegas kap ė nagā. Ėš raga senuobie liuob dėrbs vairius rakandus, ciels karvės rags tink gierėmou, gruojėmou.

Daugoms gīviu nešiuon ragus ciela gīvenėma, no pavīzdiuo brėidē, elnē anūs met kuožnās metās. Anūm ragā ė patis dailiusi ī, šakuoti.

Kateguorėjė:Medegas
Kateguorėjė:Kūna narē
Ežerūna

**Ežerūna** aba ***Ežerouna*** īr opės pėitū Žemaitėjuo, Šėlotės ė Tauragies rajuonūs; Jūras opėis dešėnė šmuota ėntaks.

Prasided šalėp Krauleidiškiu, 6 km ont pėitrītiu nug Vainota. Partek par Draudeniu ežera. Pradiuo prī Draudeniu tek ont pėitrītiu, paskom par Žīgaitius, Būdvėitius, vuo prī Puožerūnu sotek so Jūra, 34 km nug anuos žiuotiū.

 Ėntakā:
* kairė̄jė:
** Balčė
** Ringė
** Tīrelopis
** Dabropis
** Elbėnts
** Katinopis
* dešėnė̄jė:
** Gerklie
** Aukštopis

Ežerūnuo gīven brōšės, strepetē, roboliē, rainės, ešerē, līdekas, šlīžē, opietakē ė kt. žovis.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Pīnoujė

**Pīnoujė** īr opiekšlis Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, kairė šmuota Jūras opėis ėntaks. Prasided šalėp Kalnītiu suodas Tek ont vakarū. Sotek so Jūra 128,9 km nug anuos žiuotiū, 2 km i šiaurės vakarus nug Kviedarnas.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Ašotis

**Ašotis** īr opiekšlis Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, Luokīstas kairiuojė šmuota ėntaks (Jūras baseins). Prasided prī Pakasuokė suodas. Tek ont pėitū, pėitrītiu par Balsius, Šėlus, Šėlalė. Sotek so Luokīsta 14,2 km nug anuos žiuotiu, Šėlalės miestė.

Tora Ašotis do ėntako: Neruots ė Balčė (abo kairiuojo). Prī Balsiū ė Šėlalės opie padėrbtas tvonkas.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Bremena

**Bremena** īr opės pėitū Žemaitėjuo, kairiuojė šmuota Akmenuos ėntaks. Tek par Šėlalės ė Tauragies rajuonus ont vakarū posės. Sotek so Akmena 19,9 km nug anuos žiuotiū.

Ėntako: Grindopis (dešėnė šmuota), Gebenė (kairė). Bremenuo sauguomi opietakē.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Šalposnė

thumb|240px|Šalposnės

**Šalposnė** aba ***šalposnis*** () ī tuokis onkstībs augals, katros muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimuos.

Tasā augals daugiametis ī. Stombris būn kap so kuokio pūko. Lapā 10-20 cm skersmenė, apskrėtuoki, pūkouti, aug palē žemė. Žėidā rīškē geltuoni, dėina kap žīdia, tap pakėlė̄s i vėršo, vuo nakti ė nūžīdiejus nūlinkst žemīn. Kap šalposnė nūžīdia, palėik sieklas so tuokēs „parašiotās“, kap kiaulpėinės.

Žīdia šalposnis onksti pavasarie, balondė-gegožė mienėsēs.

Šalposnē patink muolinga dėrva. Šalposnīnės ruod, katruo vėituo ī daug ondenė dėrvuo. Aug prī šalteniu, pagriuoviūs, opiu ėr opiekšliu krontūs, muolinguos atšlāties. Piktžuolė.

Šalposnės žėidā ė lapā liekarsta ī. Gausėn prakātavėma, lengvėn atsikuosėjėma, trauka karšti, tūdie tink sergont oždegėmās, alsavėma lėguom.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Šalavėjė

thumb|200px|Šalavėjės

**Šalavėjė** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī nuoterėlėniu augalū (*Lamiaceae*) šeimuos.

Daugoms šalavėju kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū aba Amerėkas ī, bet kap katras rūšis aug ė Lietovuo.

Šalavėjė būn kor tās 0,5-1 m aukštoma, stamontrēs stombrēs, nedėdlēs ėšėlgās lapalēs ė gausēs žėidokās (vairiū spalvū – mielėni, balti, rūžavi, rauduoni, geltuoni), katrėi aug aplinkou stombrė vėršūnė.

Daugoms šalavėju augėnami nomūs, žuolėninkūs, vuo laukėnē reti. Tas ī dėdlė liekarsta nug lielės, bornuos lėgū, sergont alsavėma, skrondė lėguom, tepuogė kaulu lėguom, tink teptė ont skūruos (ruonu, vuotiu), kap slenk plaukā. Šalavėjės smuoks mažėn kraujė spaudėma.

Kateguorėjė:Žuolīnā
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Šonėjė

**Šonėjė** īr opės pėitū Žemaitėjuo, Tauragies ė Šėlalės rajuonūs, kairė šmuota Jūras ėntaks. 

Šonėjės šaltėnis 4 km i rītus nug Opīnas miestalė ī, šalėp Gėrdiškės suodas. Prī Luomiu ont opėis padėrbta tvonka, palėkė̄s 13,3 ha dėdloma tvenkėnis. Sotek Šonėjė so Jūra prī Rekstoku ė Nuorkaitiu suodu.

Ėntakā (vėsi dešėnė̄jė): Opīnalė, Tolė, Ringė, Malūndaubė (aba Karapuolis), Doubeižis, Kaipė I, Kaipė ī, Ėrtouna, Ožupis (Baublīs). 

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Šėrdažuolė

thumb|200px|Šėrdažuolė

**Šėrdažuolė** () ī tuokė žuolie, katro muokslėškā prigol prī gencėjuonėniu augalū (*Gentianaceae*) šeimuos.

Šerdažuolė dvėmetis aba vėinmetis augals ī, katros ožaug lėg 10-40 cm aukštoma. Stombris so ketoriuom braiunuom, plėks. Žėidā rūžavi, sogolė̄ i tuokė kekė. 

Žīdia šerdažuolė nug bėrželė lėg siejės mienėsė. Gausėnas sieklom.

Aug ta žuolie pėivūs, dėrvuonūs, krūmūs, pruogomūs.

Šerdažuolė dėdlė liekarsta ī. Ana gera vėrškėnėma, kepenū, ėnkstu lėguom gīdītė, nug pīkėnėma, vara kėrmėnus.  

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Svierie

thumb|200px|Svieriu žėidā

**Svierie** () ī tuokė krīžmažėidiu augalū (*Brassicaceae*) šeimuos žuolie, laukėnis rėdėks (*Raphanus*).

Tasā augals vėinmetis ī, apaugė̄s šiorkštēs plaukalēs. Žėidā geltuoni, stombrė vėršūnie sogolė̄ i kekė, katra kap skleidas žėidā, vis ėlgiej. Stombris statmens, šakuots. Lapā šiorkšti, mēsingi. Sieklas gol i tuokės brondis, katras paskom eižiej ė gausē ėšsibarsta pu dėrva.

Svierie piktžuolė ī.  Aug mėižiu, lėnū, avėžū laukūs. Jauni augalā tink kap šierals gīvuoliam (mėšrē so kėtuom žuolėm). Bėitis svieries ronkiuoj medu. 

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Īžnė

**Īžnė** īr opės pėitū Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė; Akmenas dešėnė šmuota ėntaks. Prasided Žemaitiu aukštomuo, i šiaurė nu Šiaudovas. Tek ont pėitrītiu par Dievītė ežera, Padievītė tvenkėni, paskom par Lapkalnė, Balės medės. Sotek so Akmena 2 km i pėitus nu Kaltėnienu.

Dėdliausis ėntaks Viksvė ī (kairė šmuota).

Īžnės vaga vėdoropie ė žemopie vingorioun. Prī opėis Paīžnė ė Vuosgėrdū suodi ī.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Mažuojė Azėjė

thumb|240px|Mažuojė Azėjė

**Mažuojė Azėjė** aba **Anatuolėjė** (, grākėškā: *Ανατολία*) ī krašts vakarū Azėjuo. Tas ī dėdlis posiasalis, katros riuogsa terp Jouduosės jūras šiaurie ė Vėdoržemė jūras pėitūs. Ėš vakarū anon skalaun Buosfuora sāsiauris ėr Egiejė jūras. Daba ciels posiasalis pakliūn i Torkėjės valstībė.

Mažuojuo Azėjuo nug dėdliuos senuobės gīven žmuonis, kūrės miestā. Pradiuo ton krašta bova ožvaldė̄ hetėtā. Paskom čė gīvava vairės karalīstės, katras ožvajavuojė Aleksėndra Dėdlīsis ė palėika grāku žemėm. Ėš anūm pasom palėka Ruomas imperėjė (Bizantėjė). Nug XIII omžė i Mažājė Azėjė pradiejė keltėis tiorkā, katrėi ėr ožvajavuojė ciela krašta, katramė ikūrė sava valstībės. Ėš anūm ėškīla Osmanu imperėjė.

Kateguorėjė:Azėjės geuograpėjė
Kaukazos

miniatiūra|260x260px|Kaukazos Grozėjuo

**Kaukazos** () ī dėdli kalnā ė krašts, katros rondas terp Euruopas ėr Azėjės, sopams Jouduosės, Azuova ė Kaspėjės jūriu. I šiaurė nug Kaukaza ēn Rosėjės stepės, nuo i pėitus prasided Mažuojė Azėjė ėr Irans.

Pagrindėnė Kaukaza kalnū dalės Dėdlīsis Kaukazos ī. Ons ēn nug Suočė lėgo pat Bakū. Anamė kīln patīs dėdliausi Euruopas kalnā: Elbrosos (5642 m) ė Kazbeks (5033 m). Tūliaus i pėitus drėikias Koras-Araksa žemoma, vuo paskom ėškīlė̄ Mažuojė Kaukaza kalnā.

Šiaurėnė Kaukaza dalės prigol Rosėjē, tenās gīven daug variū vėitas žmuoniū, dalės anūm sėik naprigolnībės (pvz., kap katrėi čečienā, ingošā). ī tuokės Rosėjės respoblėkas: Dagestans, Čečienėjė, Ingošėjė, Kabarda-Balkarėjė, Karačiaju Čerkesėjė, Adīgiejė). Ožkaukazie īr Armienėjė, Grozėjė, Azerbaidžans.

Kateguorėjė:Kalnā
Jorgis Pabrieža

[miniatiūra|250x250px|Paminklos Pabriežā prīšās [Kretingas bažninčė]]
**Pabrieža Jorgis Ombruozėjos** (gėmė 1771 m. sausė 15 d. Vetiūs, Skouda raj., mėrė 1849 m. spalė 30 d. Kretinguo) bova dėdlē žīmos žemaitiu konėgs proncėškuons, gīdītuos, buotanėks, švėities.

## Gīvenėms
Bengė Pabrieža muokīkla Kretinguo, 1791–1794 metās stodėjava Vėlniaus onėversėtetė, katramė muokies istuorėjės, medėcėnas, buotanėkas, kemėjės, teisės ė teuoluogėjės. Dalīvava Tada Kuoscioškas sokėlėmė prīš Rosėjės ėmperėjės valdė. 1794 m. palėka Varniu konėgū semėnarėjės klierėko. 1796 m. bova ėšvėntints i konėgus. 1816 m. istuojė i Kretingas prancėškuonu vėiniuolīna, kamė gava Ombruozėjė varda.

Pabrieža konėgava vairiūs Žemaitėjės parapėjūs: Šėlovuo, Raudienūs, Tverūs, Kretinguo, Kartenuo, Plongie. Ons garsiejė kap gers pamuokslėninks. Tepuogė daug keliava pu Žemaitėjė – ožrašėniejė istuorėjės, tausuosaka, tīriniejė augalus.

Palaiduots Pabrieža Jorgis senūsiūs Kretingas kapūs, prīšās bažninčė.

## Raštā
Pabrieža rašė sava fėluosupėnius pamīslėjėmus kninguo „Rīžtā“. Bet patsā dėdliausis anuo darbs ī dėdlė buotanėkas encikluopedėjė "Taislius augūminis“, katruo ons aprašė 643 augalus, daugomā somīslėjė vardus. Sorinka augalū herbarioma. Da Pabrieža gīdė žmuonis, tūdie rašė raštus aple vairės lėgas ėr anūm gīdīma.

## Nūruodas
* Kanarskas, Julius. Ambrozijus Jurgis Pabrėža
* Jurgio Pabrėžos vardo universitetinė gimnazija Kretingoje
* [Giedrius Subačius, “Jurgio Ambraziejaus Pabrėžos žemaičių kalba.”](http://www.uic.edu/classes/lith/lith520/SUB_strp/SUB_1996_Pabr_zem_kalba_LAIS_(2005_06_17).pdf) *Lietuvių Atgimimo istorijos studijos* 8*: Asmuo: tarp tautos ir valstybės,* 1996, Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidykla, 10–113.

Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Kateguorėjė:Lietovuos muokslėnīnkā
Eirėms Velėčka

thumb|250px|Eirėms Velėčka

**Velėčka Eirėms** (gėmė̄s 1965 m. Alītou) ī Lietovuos mozėkonts, etnomozėkuoluogs, mozėkas muokītuos. Ons ī naujuovėška fuolkliuora mozėkas kuolektīva „Atalyja“ narīs.

1984 m. Velėčka bengė Vėlniaus J. Tallat-Kelpšas aukštesnėjė mozėkas muokīkla, skirpītė klasė. 1989 m. bengė Lietovuos mozėkas ė tētra akademėjė. 1991–2001 m. dėrba Lietovuos pedaguogėniam instėtotė, katramė okatnē prisidiejė, ka būtom naujuovėškā padėbta pradėniu klasiu mozėkas pruograma, ka būtom taikuomi nauji būdā muokītė mozėkas vākus. Nug 2005 m. palėka muokslu daktaro.

Velėčka Eirėms Vėlniaus muokīklūs (Šeškėnės pradėnie) ė aukštūsius muokīklūs (Edokoluogėjės, Vėlniaus onėversėtetūs, Vėlniaus kuolegėjuo) diesta mozėka, mozėkas padaguogėka, lietovių ė svieta liaudėis mozėka. Vėins ėš „Mozėkas encikluopedėjės“ kūrieju. Parašė ciela šmuota mozėkas vaduovieliu vākam.

Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Kateguorėjė:Lietovuos muokslėnīnkā
Raudienā

**Raudienā** ī bažnintkaimis Šiauliū rajuonė, šalėp plėnta Šiaulē–Telšē. Seniūnėjės cėntros.

Raudienūs stuovi medėnė Šv. Baltramėjė bažninčė (pabūdavuota 1881 metās), ī Raudienu muokīkla, bėbliuoteka, paštos, gelžkelė stuotės. Par kaima tek Rauda, vuo i rinki nug Raudienu aug eglīnā.

Raudienā mėnavuojami šaltėniūs nug. XVI omžė. 1550 m. čiuonās pabūdavuota kuoplīčė, vuo 1611 m. – pėrmuojė bažninčė. 1681 m. mėnavuojams Raudienu miestalis.

1968 m. spalė 23 d. Raudienu miestalis ė Raudienu suoda palėka sojongto kap vėina suoda.

Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Šiaudėnėkė

thumb|200px|Šiaudėnėkės

**Šiaudėnėkė** (kėtap ***šiaudėnė, šiaudėnoks***; ) ī tuokė kvietka, katra muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimuos. Tasā augalioks ī kėlėma ėš sausringu pėitū ė rītū Euruopas kraštū (Balkanu, Pavuolgė, Mažuosės Azėjės).

Šiaudėnėkė būn 10–40 cm aukštoma, vėlnouto stombrio. Lapā siauri, ėšėlgi. Žīdia gausēs, nadėdlēs žėidokās, katrėi būn viuoletėnės, rausvuos, baltuos spalvu. Žīdia par ciela vasara.

Šiaudėnėkės augėnamas kvietkīnūs, poikē tink sausėm bokietam, katrėi ėšsilaik par žėima. Liekarsta nug kraujė sraviejėma.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Balkanā

dešinėje|miniatiūra|275x275px|Balkanā Euruopuo
**Balkanā** ī krašts pėitrītiu Euruopuo. Tas ī dėdlis posiasalis, katros ožėm aple 666,7 tūkst. km², anamė gīven par  60 mln. žmuoniū. Balkanūs ī tuos šalis: Albanėjė, Bosnėjė ė Herceguovėna, Bolgarėjė, Torkėjė (Trakėjė), Korvatėjė, Kosuovs, Šiaurės Makeduonėjė, dalės Romonėjės, Serbėjė, Joudkalnėjė bēgė Sluovienėjė. Ėš vakarū Balkanus skalaun Adrėjės jūra, ėš pėitvakariu – Juonėjės jūra, vuo  ėš rītū – Jouduojė jūra. Šiaurėnis robežios ēn par Donuojė ė Savas opis.

Kateguorėjė:Euruopa
Trams

thumb|200px|Trama žuolės

**Trams** , kėtap ***trama žuolie, tramažuolė, tramžuolė*** () ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī lūpažėidiu augalū (*Lamiaceae*) šeimuos.

Tasā augals daugiametis ī. Anou stombris aug golstē, šliauža aba kīln i vėršo, ėr ī  20-40 cm ėlgoma. Trama žuoliū apvali lapokā, bėški ėšrontīti, bieg ont tuokė siūla. Žėidā mažiokā, švėisē mielini, aug lapū pažastīsė.

Žīdia trams nug balondė lėgo bėržielė, sīkēs ėr vieliau. Tas nuognē tonkē vėsor augons augals ī – trams venšt medies, krūmūs, opiū ėr ežerū krontūs, pakelies, patuoriūs, panomiūs; patink šlapė dėrva.

Trama žuolie kap liekarsta ī. Tramažuolės sugrūstas dietė ont žaizdū skausmou nuramintė. Kad praded augtė skaudolīs, tramus so rūgšto pėino rēk somoštė ė dietė. So tramās gīda inkstus ė kepenas. Tramā sokrioštė so rėibomo – galvuos gīlā. Trama žuolės tramėn skausma, tink nū kaulu skaudiejėma. Trama žuoliems tepa aulius, ė parleka spėitlē. Žuolie tink jiedėmou, dietė i saluotas.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Šonpėjuolkė

thumb|240px|Šonpėjuolkės

**Šonpėjuolkė**, ***šons našlātė*** () ī tuokė dīkū našlātiu (*Viola*) rūšės.

Augalioks mažos, 3-15 cm aukštoma. Stombrē trompi, statē, lapas ėlgakuotē, šėrdiški. Žiedokā švėisē mielini, aug lapū pažastīsė. 

Žīdia šonpėjuolkė gegožė–bėržielė mienėsēs. Skėras nug kėtū našlātiu (pėjuolku) ka nekvepa. Aug pamediūs, krūmūs, pruogomūs, pėivūs.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Osnės

thumb|200px|Osnės

**Osnės**, kėtap ***osnė, osnis*** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimuos.

Osnėis ī tuokė daugiametė žuolie, anuos stombris statmens, šakuots, tonkiausē dėdlis (lėg 2 m aukštoma, bet paprastā 0,5-1 m), nuors būn ė trompastombriu. Lapū kraštā baisē dīgliouti, skaudē badas. Osnėis žėids ī tuokis kap dīgliouts kamūlioks, vuo ont vėršaus anon rīškē rūžavuos spalvuos plaukalē. Kap nūžīdia – ėšēn pūkās.

Osnės dėdlė daržū, laukū, patuoriū, dėrvuonu, pakeliū piktžuolė ī. Anā sonkē ėšgluodītė, ba osnis spierē plint, ravint anūm šaknis tonkē palėik žemie.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Kaulažuolė

thumb|200px|Kaulažuolė

**Kaulažuolė** kėtap ***kaula žuolie, tauka žuolie, taukis*** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī vagorklėniu augalū (*Boraginaceae*) šeimā.

Kaulažuolė daugiametė ī, anuos lapā ė stombrē šiorkštē plaukouti, stombē būn, šaknis stuoras. Ožaug lėg 1,3 m aukštoma. Žėidā vėjuoletėnē, žīdia nug gegožė lėgo spalė.

Aug kaulažuolė šlapiūs pėivūs, lonkūs, opiū, ežerū krontūs, krūmūs.

Tasā augals dėdlė liekarsta ī, nug sena nauduonama kaulu suopoliou gīdītė, nug dosolė, patrūkėma. Nug kaulažuoliu šaknū karvės pėins daras daug rėibesnio. Šaknis tink viežė gīdīmou. Bet tasā augals gal būtė kenksmings kepenuoms.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Gavienė

**Gavienė** ī čiesos pasninkou, katros ėšpoul 7 nedielės lėgo Velīku.

Gavienė ēn tūjaus pu Ožgavienu, ė prasided par Pelenėjė. Par vėsa Gavienė seniau liuob nejiestė mēsuos, pėina, svėista, smetuonas, kiaušiu. īpatingas Gavienės dėinas ī Pelenėjė, Dėdlīsis pondielis – tūsīk žmuonis jied tik sīki par dėina. Paskom draudėms jiestė mēsa palėka tik tuom dėinuom ė vėsiem pondielėm. Par Gavienė tepuogė žmuonis našuok, garsē neriekaun, tas ī maldā skėrtos čiesos.

Rokounama, ka Gaviens (Kanapinskos) par Gavienė gīven jaujuo, ė būktās gal' ėšneštė tūs, katrėi tou čiesou jied mēsa.

Nuor Gavienė palėka kap krėkštiuonėškos papruotīs, tuoks sositromdīma čiesos prīš pavasarė švėntė bova žėnuoms ė Egėptė, Grākėjuo, Mažuojuo Azėjuo.

Kateguorėjė:Papruotē
Pelenė

thumb|200px|Pelenės

**Pelenė** (), ī tuokis augals, katros ved jiedamas ougas, muokslėškā prigolb ons prī erėkėniu augalū (*Ericaceae*) šeimuos.

Aug pelenė palē žemė, būn 60 cm aukštoma. Pelenės ėš lapu padabnės i brokniu lapus, tik biškeli smolkesnės. Žėidā balti, sogolė̄ i nūlinkosės kekės. Žīdia gegožė–bėrželė mienėsēs. Ouga rauduona, miltinga, ėšruod panašē kap broknėis.

Aug pelenės sausūs pošīnūs, ont smėltiu.

Tas ī liekvarsta, katra tink inkstu, pūslės lėguom gīdītė. Lapus renk onksti pavasarie, aba vasaras pabonguo. Pelenėsė daža rausvā, joudā.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Ougas
Lasa

**Lasa** (tėbetėitėškā: ལྷ་ས་, ) ī Tėbeta suostėnė, vuo daba tas ī Kėnėjės miests ė Tėbeta autuonomėnė regėjuona cėntros. Lasa istuorėnė Dalai lamas būstėnė ė Tėbeta bodėzma cėntros ī. 2004 metās Lasuo gīvena 257,4 tūkst. gīvėntuoju.

Lasa ī vėins aukštiausē esontiu dėdliū svieta miestu – ons ī 3650 m augštomė, Tėbeta kalnīnė, Lasas opėis slienie.

Miesta ižīmībė Potalas paluocē ī. Anūs pabūdavuojė 641 metās, vuo nug 1645 metū anėi palėka Dalai lamas kap šalėis valduova būsto. I rinki nug Lasas stuovi šmuots svarbiū bodėzma vėiniuolīnu (Seras, Drepunga, Norbulingas).

Kateguorėjė:Kėnėjės Liaudėis Respoblėkas miestā
TRAPPIST-1

250px|thumb|right|TRAPPIST-1 žvāzdies ė anuos 7 planėtu abruozdielis

**TRAPPIST-1**, da žėnuoma kap **2MASS J23062928-0502285**, īr nuognēšaltuojė nīkštokėnė žvāzdie, katra īr ož 39 švėismetiu nug Žemės.

Kateguorėjė:Žvāzdės
Ėrtouna

**Ėrtouna** īr opiesmos pėitū Žemaitėjuo, Tauragies ė Šėlalės rajuonūs, daugomuo – Mažuonu seniūnėjuo. Tas ī dešėnė šmuota Šonėjės intaks. Prasided Ringiū medie, šalėp Pūtvės suodas. Tek ont pėitū posės.

Intakā: Būdopis (dešėnīsis), Ėrtounielė ė Gėropis – kairiuojo.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Pelenė (dėina)

**Pelenū dėina**, *Pelenė* ī dėina, katra ēn pu Ožgavieniu, ta ī pėrmuojė Gavienės dėina. Kap ėr Ožgavieniu, tap ė Pelenės čiesos prigol nug tuo, katra dėina tās metās ėšpoul Velīkas.

Pelenū dėina ī dėdlė pasninka, atgailuos dėina. Ton dėina bažninčiuo žmuoniem ont galvū barsta švėntintus pelenus ė ėš anūm paiša krīžali, ba palē krėkštiuoniu viera, žmuogos radas ėš dolkės, ana ė palėiks pu smertėis. Par Pelenė žmuonis mažā mėigta, mažā jied (stėpriau tiktās sīki dėinuo, laikas sausa pasninka), navākšt pu svetius.

Kateguorėjė:Žemaitiu švėntės
Makuorka

thumb|200px|Makuorka

**Makuorka** (), ī tuokis tabuokas augals; ont muoksėlškā prigol prī bolbėniu augalū (*Solanaceae*) šeimuos. ī kėlėma nug Pėitū ė Cėntrėnės Amerėkas, ale daba augėnams platē svietė.

Augals vėinmetis ī, ožaug lėgo130 cm aukštoma. Stombris šakuots bavēk nug patė pamata. Lapā makuorkas dėdli ī, apvalainās galās. Žėidā būn geltuoni.

Makuorkas džiuovintūs lapūs ī nėkuotėna, tūdie anėi taisītė kūrėjėmou. Kap pu ontras svieta vainas pradieti pardavėnietė cėgarietā, makuorkas jau mažā kas ė barūk.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Fūra

thumb|250px|Fūra „Volvo“
**Fūra** aba ***vilkėks*** ī tuokis sonkvežėmis, katros paskom sau da tempas prīkaba (gal būtė so sava važiouklė aba tonkiau būn posprīkabė, katra vėino galo ožēn ont sonkvežėmė važiouklės).

Fūras ī svarbiausis dākts, katrou naėlgās nūtuolēs vež kruovėnius – fūruom ėšvežiuo kruovėnius terp miestu, atvež prekės ėš ožrobežė. Kap katruos, retā gīvenamuos šalīsė (pvz., Australėjuo, vakarū JAV, Kanaduo), fūras būn nuognē ėlgas (ėš keleta prīkabu), ė važioun dėdlius nūtuolius.

Lietovuo fūras daugiau važinietė pradiejė XX o. pabonguo, šalėis palėika ont svarbiu teptautėniu fūru keliū.

Daugoms fūru Lietovo ī traukiamas Mercedes-Benz, Iveco, MAN, Volvo sonkvežėmiu. Tarībėnie gadīnie fūras liuob trauktė „Kamazā“ ė „Mazā“.

Kateguorėjė:Transpuorts
Šonramolė

thumb|200px|Šonramolės žėids

**Šonramolė** () ī tuokė dīka ramolė, katra skėras sava smėrdontio smuoko. Kap ė kėtas ramolės, šonramolė muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimuos.

Šonramolė padabnė i Rīma ramolė, bet skėras sava smuoko ė smolkesnēs lapalēs.

Aug pakelies, patuoriūs, panomiūs, laukūs, smiltingūs opiū krontūs. Šonramolė ī trocīzna arkliou, šoniou, katėnou.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Šėndros

thumb|200px|Šėndrīns

**Šėndros**, kėtap ***šėndrā, šėndra, šėndras, žōsiakūlis, žōsinkūlė, žōsinkūla, žōskūls, žōskūlė, žōskūlis*** () ī tuokis augals, katros aug ežerū ė kėtuokiu ondenū krontūs.

Šėndros toria stuora, šliaužonti, kramuolinga šakni. Anou lapā ėlgi, tėisē, ėlguom makštėm. Žėidā sogolė̄ i tuokės borbūlės, katras paskom nuognē ėšaug ė palėik tomsē rodas aba joudas, vuo vėdou – kap ėš pūka padarītas. Pletas šėndrā šaknėm.

Aug šėndrā pelkies, ežerū, kūdru, prūdu krontūs, balūs, prī opiu atkūlu; lėgo 1,5 m gėloma. Lapā tink pīnėmou.

Lietovuo aug dvījuopi šėndrā:
* Siaurlapis šėndros (*Tīpha angustifolia*)
* Platlapis šėndros (*Tīpha latifolia*)

Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Varnaliežos

thumb|200px|Varnaliežos

**Varnaliežos**, kėtap ***varnalieža, kėbis*** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimuos.

Tas ī dvėmetis augals, katrou stombris būn šakuots, vuo lapā tomsē žali, dėdli (lėgo 45 cm ėlgoma). Šakni vara gėlē. Žėidā rīškē rūžavi, ėš apatiuos pilki, so daug kėbiu, katrėi nūnuokė̄ prī drabožiu, plaukū kimb ė tap platėnas.

Aug patuoriūs, kūlīnūs, tīrūs, dėrvuonūs, šiokšlīnūs, pamedius, sīkēs palėik cielus varnaliežīnus.

Varnalieža lapus ded prī vuotiu, potmeniu.

Lietovuo aug 4 varnaliežu rūšis: dėdlīsis varnaliežos (*Arctium lappa*); mažāsis varnaliežos (*Arctium minus*); medės varnaliežos (*Arctium nemorosum*) ė paprastāsis varnaliežos (*Arctium tomentosum*).

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Žvāzdiū Sėits

thumb|255px|Žvāzdiū Sėits

**Žvāzdiū Sėits** (*Sėitīns, Dongaus Sėits, Sėits, Sėitėnis*) tas ī vėins rīškiausiu dongaus žvāzdīnu. Astruonuomėškā ons ī Taura žvāzdīnė. Tas ī  6-9 žvāzdės, katros sogolė̄ padabnē Grīžuoratou. Žvāzdiū Sėits ī 370–420 švėismetiu nug Saulės.

Žvāzdiū Sėits ī kap dongaus dzieguorios. Palē anou žmuonis liuob gaudītėis, kūmet kuoki ūkė darba rēk dėrbtė: kap Žvāzdiū Sėits matuoms vakara žaruo, tap čiesos siejē (žemaitē rokoun: „Žvāzdiū Sėits žaruo – komelė vaguo“ aba „pakuol Žvāzdiū Sėits naleidiasi i žara, naleisi žėrga i bala“). Vuo „ka Sėits prapoul, gegožė praded kūkoutė“. Paskom ons pasiruod aplė lėipas 10, kap ožēn „Septīni bruolē mėigontīs“, tas ī, lītaus čiesos. Rodeni kap pasiruod Žvāzdiū Sėits, čiesos sietė žėimkėntius.

Kateguorėjė:Žvāzdės
Valerėjuons

thumb|240px|Valerėjuona žėids

**Valerėjuons** () ī tuokis liekarstėnis žuolīns, kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū.

Valerėjuons ī daugiametis augals, katros ožaug lėgo 2 m aukštoma. Stombris anou statmens, bašakis, tošto vėdorio. Šaknis nuognē ėlgas, 2-4 m ėlgoma, anūm daug. Lapā ėšruod padabnē plonksnuom. Žėidā rausvā balti, sogolė̄ i tuokius skietius, tora gardu smuoka.

Žīdia valerėjuons bėrželė–lėipas mienėsēs.

Aug šlapiūs pėivūs, opiu, ežerū krontūs, medies, prī lėnkiu, pjauniū. Anam tink lėngvs prīmuolis aba prīsmėltis.

Valerėjuona šaknis dėdlė liekarsta ī. Tas ī ospakajuoncos – paded ožmigtė, ramėn nervus, anūs gera nug šėrdėis, galvuos suopolė, par muoterėšku dėinas.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolīnā
Varpotė

thumb|200px|Varpotė

**Varpotė** aba ***varpotis*** () ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī varpėniu augalū (*Poaceae*) šeimuos.

Ta ī tuokė daugiametė žuolie, katra ožaug aple 50-120 cm aukštoma. Tora ėlgas šaknis, katruom plint. Anas nuognē lėngvā isišaknīj – ėš mažuos atauguos spierē ėšauh ciels kēsos.

Žīdia bėrželė–lėipas mienėsēs tuokiuom varpalėm.

Auga varpotės pėivūs, laukūs, dėrvūs, daržūs. Tas ī nuognē ikīrė piktžuolė, katra noalsėn dėrva ė sonkē ėšravėma ī. īpatingā aug bolbies. Bet varpotė tepuogė gal būtė gers šierals (arkiam, žōsėm).

So varpotėm gīda šėrdėis, pūslies lėgas.

Kateguorėjė:Žuolės
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Vingrīkštis

thumb|200px|Vingrīkštē

**Vingrīkštis**, kėti vardā: *vingrīkštė, vėndrīkštis, vėndrīkštė, vindrīkštė, vindrīkštis, vėngrīkštė, vėngrīkštis*  () ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī erškietėniu augalū (*Rosaceae*) šeimuos. 

Vingrīkštis dėdlis, daugiametis augals ī, so stuoruoka šaknėm. Ožaug 60–150 cm aukštoma. Lapā ėšruod padabnē plonksnom. Žīdia baltā, tonkēs žėidās, katrėi toria gera smuoka. Vingrīkštis žīdia vasaras pradiuo.

Aug vingrīkštē pėivūs, ėškartūs, pamedius, medies, opiu, ežerū, pelkiu, balu krontūs.

Ta žuolie šieralou mažā tink, bet dėdlė liekarsta ī. Ana gera nug kuosolė, kuoklioša, ka geriau mieguotė.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Saidris

thumb|200px|Saidrė kēsos

**Saidris**, sīkēs da ***vikšris*** () ī tuokė šlapiū vėitu žuolie. Muokslėškā ana prėgol prī vėinskiltiu augalū. 

Saidrē daugomuo būn daugiametės žuolės. Anas tonkiausē žīdia gegožė–bėrželė mienėsēs. Lapā būn ėlgi, ėšruod padabnē kap kards, anūm rombā aštrē ī, tūdie parbraukus pėrštās anūs parpjaun. Žėidā sogolė̄ i tuokės plaukoutas varpalės.

Aug saidrē šlapiūs pėivūs, pelkies, pjauniūs, tīrūs, ondenū krontūs, prī balū, raistūs. Daugoms saidriu soaug i dėdlius kēsus ė palėik cielus kēsīnus. Ėš anou šierals menks – rets gīvuolis tejied saidrius.

ī vairiū saidriu rūšiu (pvz., dalgžuolė, žemrombs ė kt.).

Kateguorėjė:Žuolės
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Žemės romba

thumb|240px|Žemės romba

**Žemės romba** aba ***žemrombs*** () ī tuokė onkstība žuolie; ana muokslėškā prigol prī saidriu.

Žemės romba daugiametė ī, 15–45 cm aukštoma, ėlguom šaknėm. Žīdia onksti pavasari. Žėidā ī tuokės varpalės, rombas žīdia geltuonā, veikē nūdolk.

Aug pėivūs, ganīklūs, važioujamūs vėitūs. Rokoun, ka jēb jau žemės rombas žīdia, galėm karvės varītė gintė, tūsīk čiesos vasaruojou sietė. Žemės romba gers šierals karvėm, nug anūm pėins būn rėibesnis.

Kateguorėjė:žuolės
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Vikšris

thumb|200px|Vikšris
**Vikšris**, da šauk ***varlies lėnās, zoikė kroupās*** () ī tuokis šlapiū vėitu augals.

Vikšris daugiametis augals ī, anou šaknės būn koukštėnės. Lapā ėšėlgi, maži, siauri. Stombrē stamontrūs, ėlgi. Žėidā būn joudi, rodi, tuoki kap kroupas, ont trompū kuotaliu stombrė vėršūnie.

Aug vikšrē pjauniūs, lonkūs, šlapiūs pėivus, ondenū krontūs, i pelkės. Ėš anūm šierals ė krāks baisē prasts.

Kateguorėjė:Žuolės
Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Žėrnėks

thumb|250px|Žėrnėkā

**Žėrnėks** () ī tuoks augals, katros muokslėškā prigol prī brondėniu augalū (*Fabaceae*) šeimuos.

Žėrnėku stombrē tēvi, laipontīs, basivėniuojontīs. Lapā aug grotėm, ėšruod padabnē plonksnā, toria galė ūsioka. Žėidā padabnē popu, tėktās dėdlesni, vairiū spalvū (balti, mielėni, geltuoni, vėjuoletėnē), ba smuoka. Nuokėn tēvas brondis, katrūs būn nadėdlės, joudas kap pėpėrā sieklas.

Aug žėrnėkā pėivūs, patuoriūs, daržūs, pakelies, dėrvuonūs. Daugoms anūm tink šieralou, anūm žėidūs lonka bėtis. Tepuogė piktžuolė ī – vīniuojas ont rogiū, avėžū.

Buotanėškā prī žėrėnku prigol popa, vėkis.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Varnougė

thumb|250px|Varnougės

**Varnougė** () ī tuokis augals, katros nuokėn jiedamas ougas. Ons muokslėškā prigol prī erėkėniu augalū (*Ericaceae*) šeimuos.

Tasā augals ī tuokis daugiametis keroks, vėsūmet žalis. Anou stombris pluons, šliaužojons. Lapā mažiokā, mēsingi, aug tėisē ont stombrė. Žėidokā rūžavi aba tomsē rauduoni, žīdia gegožė. Varnuogė ved tuokės joudas, stamboma kap pėpėrā ougas. Varnougės būn tuokės puosaldės, puokartės, nuognē gardės nie. Sonuokst rogpjūti, sīkēs laikas par žėima.

Aug varnougės tīrūs, smiltīnūs, pošīnūs.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Ougas
Marcelė Kobėliūtė

**Marcelė Kobėliūtė** (, 1898 m. lėipas 28 d. Tėndžiolē, Panemunielė valstios – 1963 m. bėrželė 13 d. Vėlnios)  bova Lietovuos karėnė, liaudėis ė spauduos vēkiejė. 1918–1925 m. dėrba Lietovuos žvalgībuo.

Matcelė pagelbiejė Petrou Vrobliauskou ėšjimt ėš P.O.W. štaba sėifa slaptos lėnku duokomėntos, terp anū ė P.O.W. uorganėzacėjės nariū uorganėzounama sokėlėma Lietovuo organėzoutoriu šėfros, perdavė ton šėfros i Kauna. Tas pagelbiejė lėkvėdout ton sokėlieliu uorganėzacėjė. 

Krūvuo so sava bendramėntēs liob parduot i Kauna infuormacėjė aple Lėnkėjės ėnvazėnės kariaunas kuošėna, anuos darbos. Uokopantā Marcele sekė, anuos ėiškuojė. Ana pakėitė sava varda ė pavarde, palėka Elžbieta Banevičiūte ė dar 2 metus ėšgīveno Vėlniau. 1922 m. spalė 27 d., gresiont suėmėmou, pasitraukė ėš Lėnkėjės uokopouta Vėlniaus, slaptā tėis Salako parēje demarkacėne lėnėhė ė novīka i Kauna.

Vėinātėnė Lietovuos muotrėška, apduovenuota vėsās glabniausēs Lietovuos uordėnās:

* 1928 m. 2 rūšėis Vīte krīžiaus 3 laipsne uordėns
* 1928 m. Gedėmėna 4 laipsne uordiėns
* 1938 m. Gedėmėna 3 laipsne uordėns
* 1930 m. Vītauta 5 laipsne uordėns

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Vėkis

thumb|200px|Vėkē žīdia

**Vėkis** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī žėrnėku (*Vicia*).

Vėkis ta vėinmetė žuolie ī. Anuos stombris šakuots, tēvs, golstuoks ī, 40-100 cm ėlgoma. Žėidā padabni žemčiūgou, rūžavi. Nuokėn brondis, katrūs būn 4-9 sieklas.

Vėkis ī gers šierals gīvuoliam, augėnams tonkiausē sīkiom so avėžuom, popuom. Šieralou nauduon vėkiu miltus. Vėkis liuob būtė ė žmuoniū jiedis: par vainas, bada ėš vėkė miltu kepė douna, katra būn ātrė, nagardė.

thumb|left|150px|Vėkė brondės

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Vītoulė

thumb|240px|Vītoulės žėidā

**Vītoulė** (da kėtap: *vītoulis, vītorie, vītorė, vītoris, vėjuoklė, vėjuoklis, vėjūns, vėjorks, ruoželė, ruožėkė*, ) ī tuokis augals, žuolie vėjorkė.

Vītoulė ī vėins tonkiausiu Lietovuos vėjorkiu. Tasā augals daugiametis ī, anou stiombris so šešiuom briaunuom, ožaug lėgo 170 cm ėlgoma, vīniuojas ont kėtū augalū, štolpū, aug pažemiou, ont takū. Lapā ėšėlgi, šuoblės skvarmas, 2–5 cm ėlgoma. Žiedā būn balti, rūžavi, margi, gardē kvepa, 1,9–2,5 cm skersmenė. 

Vītoulė ikīrė piktžuolė ī. Aug laukūs, daržūs, tīrūs, suodnūs, smėltīsė, ont saulietu šlātū. Vejas ont rogiū, agrastu, lėnū, agounu, avėžū ė kėtū augalū, anūs sotrauk, golda. Vītoulės sonkē ravietė, ba nēn atpintė nū kėtū žuoliū.

Vītoulės jied kiaulės, avis, bet dėdlis šmuots gal' būtė kap trocīzna.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Agrasos

thumb|240px|Agrasa ougė

**Agrasos** aba ***agrasts*** () ī tuokis ougu kūlīns ėr anou ougas. Muokslėškā agrasos prigol prī vašuokliu.

Tas ī vėdotėnė dėdloma krūms. Anou stombrē ėr ūglē apaugė̄ ėlguokās dīglēs. Lapā skiautieti ī. Nuokėn tuokės kamūlėnės ougas – anas būn variū barvu (geltuonas, žalės, rauduonas, vėjuoletėnės), so dīgliokās ont skūruos. Ougu skūra mēsinga, stuora, rūgštė, vuo minkštėms saldos. Tink jiestė žalės aba taisītė ougīnėm, mormoladam.

Kateguorėjė:Ougas
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Vištkuojis

thumb|240px|Vištkuojē

**Vištkuojis** aba ***vištkuojė, katpiedė, katpiedis*** () ī tuokis augals, katros nuokėn jiedamas ougas. Gėmėnings avietē, gervougē.

Vištkuojis aug palē žemė, nie aukšts (8–30 cm aukštoma). Anou lapā trėlīpē aba pėnkialīpē, vuo žėidā balti. Ved tuokės ož avietės dėdlesnės ougas – vištkuojė ougas ėš pradiu īr baltas, paskou rauduonas, vuo ėšsėrposės geltuonas. Anas so gero smuoko, saldarūgštės, sėrpst lėipa-rogpjūti.

Aug pelkies, šlapiuos medies.

Kateguorėjė:Ougas
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Vaivuors

thumb|240px|Vaivuorā

**Vaivuors** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol prī erėkėniu augalū (*Ericaceae*) šeimuos.

Vaivuors padabnos melīnē. Aukštoms sėik lėgo 100 cm. Stombris statmens, šakuots ī. Lapā ėšėlgi, trompās kuotās, apatė palėik žalė cielus metus.

Žėidokā balti, ėšruod kap kuokės tauralės. Vaivuorā pražīst gegožė pabonguo, ė žīdia lėgo bėrželė vėdorė. Sonuokėn tuokės kamūlėnės, bėškioka paėlgas mielenas ougas, katras nūnuokst lėipas pabonguo ė laikas lėg spalė.

Vaivuorā aug driegnuos, švėisiuos medies, kėmėnuojīnūs.

Vaivuora ougas jiedamas ī, bet žmuonis rokoun, ka nug anūm būktās apsvaigst svāmie, rondas kuokis tā gėrtoms. Patiūs ougūs juokė svāgala nie, gal' būtė, ka tas ī diel gailė, katros tonkē aug sīkiom so vaivuorās ė skleida svaigėnonti smuoka.

Kateguorėjė:Ougas
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Šipragė

**Šipragė** (*Шипраге*) ī miestalis Bosnėjuo ėr Herceguovėnuo, Serbu respoblėkuo, prī Vrbanės opėis, 60 km i pėirītius nug Banjė Lokas. 1991 metās Šipragie gīvena 952 žmuonis (78 % – buosnē, 17 % – serbā, 3 % savi laikė jogoslavās).
## Demuograpėjė

*1931, 1953: Savivaldybė Šiprage
+ Plotas Šiprage

Kateguorėjė: Bosnėjė ėr Hercuogovėna
Kateguorėjė:Miestā
Vīnougė

thumb|200px|Vīnougiu ougas

**Vīnougė** () īr augals ėr anou ougas. Kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū ėr Artėmūju Rītū, bet daba augėnams daug kamė svietė.

Ta ī tuokė vėjuoklė, katruos stombris somediejė̄s, vėniuojas ont štolpū, sėinu, kėtū augalū. Žėidā mizerni, nerīškē. Ved kamūlėnės soltingas ougas (vairiū barvu: mielėnas, žalės, vėjuoletėnės). Anas tink jiestė švėižės, vīnou spaustė, džiuovintė razėnuom.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Ougas
Alsa

**Alsa** īr opės rītū Žemaitėjuo, Raseiniu rajuonė, kairė šmuota Šešovėis ėntaks. Ėštek Alsa prī Latakū kaima, i  šiaurė nug Vėdoklės. Tek ont pėitū, pėitvakariu.. Tuo vėituo, katruo seniau liuob sotekietė Alsa so Šešovėm, padėrbta Pālsė tvonka, palėkė̄s tvėnkėnīs.

Ėntakā: kairīsā – Švėndra, dešėnīsā – Roitėnīs.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Aliejė

**Aliejė** īr opės rītū Žemaitėjuo, Raseiniu rajuonė; Opės dešėnė šmuota ėntaks (Jūras basēns). Ėštek Aliejė ėš Pošīnpelkė dorpīna šalėp Šėinlaukė suodas, katra rondas 4 km i pėitvakarius nug Līdovienu. Tek Aliejė ont pėitū, paskom ėr ont pėitvakariu posės. Sotek so Opė 1 km i pėitrītius nug Sojainiu.

Ėntakā (vėsi kairė̄jė): Blindės (6,6 km), Kūdlonkis (4,8 km), Geduotė (1,7 km).

Aliejės aukštopė vaga ėštėisinta ī. Prī opėis stuovi suoda Aliejē I-ė̄jė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Šlīna

**Šlīna** īr opės rītū Žemaitėjuo, Raseiniu ė Jorbarka rajuonūs; dešėnė šmuota Šaltounas ėntaks (Jūras basēnas). Ėštek prī Bakotiu suodas, katra ī 7 km nug Raseiniu. Tek ont pėitu, pėitvakariu posės. Sotek so Šaltouna Paėšlīnie.

Ėntakā:
* dešėnė̄jė – Šlīnātė, Gieropis, Kiaunopis, Ūsopis;
* kairė̄jė – Šaka, Reizgopis, Tuoleišė.

Šlīnas aukštopis ė vėdoropis daugomuo ėštėisints, nūmeliuorots. Prī Šlīnas stuov Ramuonā, Paraseinīs, Raseinē, Pareizgopis, Beržtā, Paėšlīnīs.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Žalpė

**Žalpė** īr opalė rītū Žemaitėjuo, Kelmės ė Raseiniu rajuonūs, dešėnė šmuota Šešovėis ėntaks. Ėštek 4 km i vakarus nug Liuoliū ė tek ont pėitū posės. Sotek so Šešovėm 1 km i vakarus nug Pašešovė suodas.

Ėntakā:
* Kairė̄jė – Balsopis (2,20 km), Gvāzdopis (3,88 km);
* Dešėnė̄jė – Žalpėkė, Driūbs (3,35 km).

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Vuortinklė

thumb|250px|Vuortinklė

**Vuortinklė**, kėtap ***vuortinklis, vuortinglis, vuortinglė, vuortinklīs*** ī tuokis vuorū rezgams tinklos. Vuora pėlvali ī tuokės vuortinklėnės liaukas, katruos ėšleid uorė stingstontė baltīmėnė medega, tas ī, vuortinklėni sėlka, ėš katruo pėn vuortinklė. Ont galėniu staibiu vuorā tora tuokius kap šokas šepetokus, katrās tikslē nurezg sava tinkla.

Vuorā truobesiūs ožvuortinklioun vairės kertės, ožkabarius, palobės, pabalkius, uorė anūs rezg terp mediu, terp žuoliū, krūmūs. Maži vuorā rezg mažotės vuortinklės žuolies, augalūs, ont žemės. Vuortinklės pavėršios lėpnos ī, ta prī anou prilimp vairūs skaraidontis ė ruopėniejontis varmā: mosis, erkės, koisē, mosolā, pleštekės, kondis, skrozdės ė kėti. Pajotė̄s vuortinklė vėrpteliejėma, vuors sava siūlās sosok nabaga, anou nūtročėj ė sojied. Vuortinklė spierē apdolk, nūdrīkst, tūdie vuors kuožna dėina tora regztė naujė.

Vasaras pabonguo, pagadnuom rodenė dėinuom (par „buobu vasara“) vuorā vuortinklėm kraustas i naujės vėitas, tūdie tou čiesou galėma ožveiziet daug sklandontiu vuortinkliu.

Žmuonis liuob dietė vuortinklės ont ruonu.

Kateguorėjė:Medegas
Kartžuolė

thumb|240px|Kartžuolė

**Kartžuolė**, kėtap ***geltuonžuolė, soskė žuolie, vištkuojė, vištkuojis*** () ī tuokė žuolie, katra muokslėškā prigol prī kartžuolėniu augalū (*Ranunculaceae*) šeimuos.

Anas daugomuo ī vėinmetės žuolės so skiautietās lapās. Stombris statmens, nie kėits. Žėidā rīškē geltuoni ī.

Aug šlapiūs pėivūs, pjauniūs, kūlīnūs, balūs, šlapiuos medies, ondenū krontūs.

Kartžuolė gīvuoliū šieralou netink, ba vėsas rūšis trocīzna ī.

Kateguorėjė:Žuolės
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā