Japuonėjė

**Japuonėjė** , 日 (saulė) 本 (šaknės/kėlėms), požuodiou „saulės kėlėma“) īr Rītū Azėjės šalės, asontė terp Ramiuojė ondėnīna ė Japuonėjės jūras, Kuoriejės posesalė rītūs.

Japuonėjė īr ont Ognės žėida, tudie tėn tonkē žemės kostiejėmā. Japuonėjė sodara 14 125 salas, katrū glabnas īr Hokaids, Honšiū (vadėnama žemīnėnė dalėm), Šikoku, Kiūšiū ėr Okinava.

Japuonėjuo gīven aple 125 mln. gīvėntuoju, ta īr 11-a palē gīvėntuoju skaitlio šalės svietė ė vėina ėš tonkiausē apgīvendėntu. Dėdlīsės Tuokėjs īr dėdliausė metropuolėnė zuona svietė (38 mln. gīvėntuoju) ėr ontra palē pluotībė pu Niujorka. Aple 75 % terituorėjės deng medės, gīvėntuojē tonkiausē gīvėn līgomuosė. Japuonėjuo īr ėlgiausė gīvenėma trokmie terp vėsū dėdlesniū šaliū, ale vėsoumenė senie ė gīvėntuoju kuožnās metās mažie.

## Istuorėjė

Mėslėjama, ka pėrmė žmuonis Japuonėjuo apsėgīvena prīš 15000-30000 metu. Anėi bova ainu ė malaizėjėitiu-polinezėitiu pruosenē, prigolontīs australoidėnē rasē. Aple 300 m. pr. Kr. prasėdiejė da vėina invazėjė i salīna, musėntās vīkosė ėš Kuoriejės ė sosėjosė so Kočiosona valstībės ekspansėjė. Naujė atsėkielelē, vadėnamė Jajojaus žmuoniem, atsėnešė žėnės aple gelžėis apdėrbėma ė žemdėrbīstė – Jajojaus koltūra. Anėms maišontės so vėitėnēs skvarmavuosė japuonu tautībė. Palē mėtuoluogėjė 660 m. pr. Kr. Japuonėjė ikūrė legendėnis imperatuorios Džinmu, tėisiuogėnis saulės deivės šintoėzmė Amaterasu palėkounės. Ale pėrms istuorėškā iruodīts imperatuorios īr Imperatuorios Odžins, valdės api 270-300 m. pr. Kr.

Japuonėjė perėmė kėnu rašta IV-V o., tumet jiemė plėstė budėzmos, atsėrada pėrmė japuonu literatūras kūrėnē. 794 m., perkėlos Japuonėjės suostėnė i *[[Heian-kyō]]* prasėdiejė Hiean čiesos, dažnā vadėnams Japuonėjės menū auksa omžiom. Jau ontruo tū čiesa posie skvarmavosė kariū-samuraju slouksnės, vuo pu Genpei vainas 1185 m. laimietuos Joritomo Minamoto palėka pėrmo šiogūno ė ikūrė karėni Kamakuras šiogūnata.

1274 ir 1282 m. monguolā miegėna poltė Japuonėjė, ale nesiekmėngā. 1333 m. soirotė pasėnauduojė Ašikaga, pajiemės valdė. Dinastėjė karaliava ligė 1573 m. Anū laikams karaktuorėngė puolitėnē konfliktā īr. Aniem valdont tēpuogė soklestiejė mens (tētros no, kaligrafėjė, tapėms tošo, arkitektūra). XVI o. salas prigavos Onglėjės, Puortogalėjės, Uolandėjės ė Ispanėjės prekībėninkams prasėdiejė Vakarū svieta itaka Japuonėjē, ale 1600 m. nugaliejos Iejaso Tokugavā ė anam tapos šiuogūnou, bova ėšvarītė vėsė katalėku mėsiuonierē ė mažne vėsė pėrklē, a Japuonėjė izuoliavuosė. Tas troka ligė 1853 m., kumet i Japuonėjė atplaukės JAV laivīns, vaduovaunams Metju Perė isakė atsėvertė svietou. 1867 m. atsėstatīdėna paskiausis šiuogūns, vuo 1868 m. prasėdiejė magtīngė akuonuomėnē, puolitėnē ė suocēlėnē puokītē, katrū čieso vakarū pavīzdio veikē bova pritaikītas valdės stroktūras, teisėnė sistema ė karioumenė. Tokugavas šiogūnats palėka Japuonėjės imperėjė.

Ta sostėpriejosė imperėjė jiemės vīkdītė imperēlėstenė puolitėka, prisėjongdama svetėmas žemės ė 1910 m. jau valdiosė bovosė Riūkiū karalīstė, Taivana, posė Sakalina, Kuoriejė. Antantės bloka, katramė bova Japuonėjė, pergalė pėrmuojuo svieta vainuo padėdėna šalėis itakėngoma ė leida tuoliau vīkdėtė ekspanciuonėstėnė puolitėka. 1931 m. ana uokuopava Mandžiūrėjė ė sosėlaukė Tautū Sājongas pasmerkėma. Ale veikē ėš anuos ėšstuojosė Japuonėjės imperėjė 1936 m. so Nacėstėnė Vuokītėjė pasėrašė Antikominterna pakta.

Ontruojuo svieta vainuo Japuonėjė kuovuojė Berlīna-Ruomas-Tuokėjė Ašėis šmuotė. Japuonėjė kapėtoliava tėktās 1945 m. rogpjūtė 15 d., mažne nedielė pu JAV atuomėniu buombu numetėma ont anuos. Pu vainas Japuonėjė ėšlėka okopouta Jongtėniu Valstėju ligė 1952 m. 1946 m. sošaukto Terptautėnė vainas Tuolėmūju Rītū trėbonuolo bova teisiamė Japuonėjės imperėjės līderē ož vainas nosėkaltėmos. 1947 m. isigaliuojė naujuojė Japuonėjės konstitucėjė, palē katrou šalės īr čīstā pacifėstėnė ė atsėsaka teisės skelbtė vaina.

JAV karioumenės bazės šalie īr palėkė ligė šiuolē.

## Geuograpėjė
thumb|right|Japuonėjė
Japuonėjė – salū valstībė, asontė parsėgoldios palē Azėjės Ramiuojė ondėnīna pakrontė. Ėš rītū salas sop Ramosis ondėnīns, a vakarūs - Japuonėjės, pėitūs - Rītu Kėnėjės, šiaurie - Ochotska jūras. Terp Honšiū ėr Šikoku salū isėterpos Japuonėjės vėdėnė jūra.

## Koltūra
Japuonėjės koltūra īr gerā žėnuoma cielam svietė. Japuonėškas koltūras substrats skvarmavuosė pakankamā izolioutuo terituorėjuo. Kėta vertos, skvarmavėmousi dėdlė itaka padarė kuoriejėitėškė, kėnėškė, vieliau vakarėitėškė elementā, ėš kuo ožgėmė tuokė japuonu koltūra, katra veizem dabartėniūs čiesūs.

Tradėcėnē Japuonėjės menā - ikebana, origami, ukijo-e, lielės, keramėka, vaidėnėmā (bunraku, šuokis, kabuki, rakugo, no), arbatos gierėma ceremuonėjė, kuovuos menā Budo, arkitektūra, suodā, kardā). Tēpuogė Japuonėjē būdīnga specėfėnis jiedis (vėrtovė). Ėš tradicėnė ukijo-e mena ė vakarėitėška mena atsirada manga, vuo tuokė teknėka padėrbts animacėnis fėlmos vadėnams anime, ešplėtė cielam svietė. Pavīzdē - Pokémon, Dragon Ball Z.

Glabna Japuonėjės viera – šintoėzmos („dievū taks“), paremts saulės deivės Amaterasu ė gomtuos koltu. Be senū tėkiejėmu Japuonėjuo anam itaka padarė budėzmos ė konfucēnėzmos.

Onkstīviausė raštėjės šaltenē japuonu kalbuo palėka parašītė da VIII o.: dvė istuorėnė kningė (*Kodžiki* ė *Nihon Šioki*) ė puozejės kninga *Manjošiū* (万葉集). Vėsas ožrašītas kėnėškās žėnklās. Onkstīvo Heian čieso kāp fuonuogramas bova sokorta transkripcėjės sėstema kana (anou sodar hiragana ė katakana). Seniausė pruozas kninga japuonu kalbuo īr laikuoma „Pasaka aple bamboku kėrtiejė“ (IX aba X o.)

Japuonėjės jiedis tor panašomu so kėtuom Rītū Azėjės vėrtovėm, ale īr tēpuogė dėdliu skėrtomu. Tradicėnie japuonėškuo vėrtovie liuob vartuotė mažā miesuos, bo onkstiau šalie gīvuolėninkīstė nabova ėšplėtos, Edo čieso diel budėzma itakas mažne nabova vartuojama. Japuonėjės vėrtovie daug žovėis, kėtū jiedu ėš jūras.

## Soskėrstīms

Japuonėjė īr soskėrstīta i 47 oficēlius admėnėstracėnius vėinetus – prefektūras. Anuos pabūdavuotas dėdliu adminėstracėniu refuormu čieso XIX o. pabėnguo vėituo daugiau kāp tūkstontė metu egzėstavosiu žemiu. Be anū, īr neoficēlė admėnėstracėnē vėinetā - regijuonā.

## Žmuonis
Etnėnė sodietės: ape 98,1% japuonā. Dėdliausės etnėnės mažomas — kuoriejėitē, kėnā, vietnamėitē, ainā ė kėtė. Daba mizernā aug imigracėjė ėš Artėmūju Rītu ė Pėitrītiu Azėjės. Genetėškā tėktās aple 4,8% japuonu īr grīna japuonėška tėpa.

2019 m. miestūs gīven api 92% pieteliu, vėrš 11 % – Tokėjou. Daugoma pieteliu sosėtelkė rītėnie šalėis dalie, katruo īr mažne vėsė dėdliausė miestā.

2018 m. Japuonėjuo bova 792 miestā, 1945 m. - tėk 205.

#### Dėdliausė miestā
Žemiau ožrašītė dėdliausė miestā Japuonėjuo.

## Akuonuomėka

Krūvuo so JAV, ES ė Kėnėjė Japuonėjė īr vėina magtīngiausiu svieta akuonuomėniu jiegū. Japuonėjės jena īr tretė palē dėdoma rezervėnė valiota pu JAV duolerė ė eura. Japuonėjės akuonuomėkuo dėdlē taikuomas inovacėjes ė praktėkuo taikuomė muoksla prigavėmā. Japuonėjė tonkiausē eksportou motuorėnės transpuorta prīmuonės, poslaidėninkius ė automuobėliu dalis, vuo tonkiausē importou mašėnas ė padargus, ėškastėni kora, jiedi, kemikalus ė medegas sava patėis pramuonē. Japuonėjės pruoducėjė īr žėnuoma cielam svietė: kuompanėjės *[[Nintendo]]*, *[[Toyota]]*, *[[Canon]]*, *[[Sony]]*, *[[Honda]]*, *[[Hitachi]]*, *[[Nissan]]*, *[[Panasonic]]* ė kėtas.

## Nūruodas
* ''Hanami Web – Inside Japan'' (tėnklopis onglu kalba)
* ''Japan information network'' (tėnklopis onglu kalba)