open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rombīns

thumb|250px|Rombīns

**Rombīns** īr kalns Lietovuo, Pagiegiu savėvaldībie, Nemona opės dešėniam krontė, prīšās Rosėjės Karaliautė krašta. Pakliūn i Rombīna regėjuonėni parka. 

Kalns īr 45,8 m aukštoma, tonkē apaugis medēs. Ont šėta kalna senuobie bova baltu šventvėitė (alks), katramė rosena švėntuojė ognės. Mėnavuojama, ka tenās bovis dėdlis aukū kūlis, ale paskum ėšvežts vėina vuokītė. 

Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė
Lady Gaga

thumb|right|250px|Lady Gaga

**Lady Gaga** (gėmė 1986 m. kuova 28 d.) - JAV dainėninkė, mozėkas prodiuserė, mozėkas klėpu režėsierė.

## Dėskograpėjė

### Stodėjėnē albomā
* 2008: *[[The Fame]]*
* 2011: *[[Born This Way]]*
* 2013: *ARTPOP*
* 2014: *Cheek to Cheek*
* 2016: *Joanne*
* 2020: *Chromatica*
* 2024: *Harlequin*
* 2025: *Mayhem*

### EP albomā
* 2009: *[[The Cherrytree Sessions]]*
* 2009: *[[Hitmixes]]*
* 2009: *[[The Fame Monster]]*

### Kėtė albomā
* 2010: *[[The Remix]]*

### Video/DVD
* 2011: *[[Lady Gaga Presents the Monster Ball Tour: At Madison Square Garden]]*

## Interneta nūruodas

* Ofėcēlos tėnklopis

Lady Gaga
Kateguorėjė:Mozėkas pruodioserē
Sėlkė

**Sėlkė** (luotīnėškā: *Clupea harengus*) īr žovės, katra paplėtus Atlanta ondenīnė ėr anuo jūrūs (tam tarpė ė Baltėjės jūruo). Muokslėškā priklaus sėlkēžoviu būriō. Jied smolkius viežēgīvius, zooplanktuona, vuo patės īr jiedis dėdesniem žovėm, rouniam, bongėniam.

Sėlkė īr nuognē puopoliaros jiedis ė tonkiausē īr jiedama sūdėta, marėnouta. Nū sena Lietovuo sėlkės bova vėins glabniausiu pasninka jiediu ė Kūtiu patėikalū. Padoudama ont stala so keptās cėbolēs, boruokielēs, grībās. 

Kateguorėjė:Žovis
Broknės

thumb|250px|Brokniu ougas

**Broknės** () īr daugēmetis, vėsūmet žalioujontis augals. Muokslėškā prėgol erėkėniu augalū šeimā (*Ericaceae*).

Broknėis kera (broknienuojė) aukštoms īr 7-25 cm. Lapā stuorė, vėsa čiesa žaliou. Žīdi gegožė-bėrželė mienesēs baltās žėidās. Vasaras pabėnguo prisėrpėn rauduonas ougas. Anūsė īr daug vėtamėnu C, P, B, karuotėna, gelžė, kalė, kalcė. 

Broknis aug sausūsė pošīnūsė, liūnu parobežiūsė. Ėš brokniu ougu dėrbamas ougėinės, džemā, kėsielē.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Ougas
Žemčiūgs

: *Aple kvietka veizėkėt: [[Žemčiūgs (augals)]]*
thumb|250px|Žemčiūgā

**Žemčiūgs** īr brongakmenis, katros pasidėrb dvigeldė muolioska vėdou, kūmet i ana patenk kuokis tā svetėms dākts. Žemčiūgā īr nuognē puopoliaros papoušals, tonkē eš anū dėrbami karuolē.

Senuobie žemčiūgu rinkėms liuob būtė sunkos ė pavuojings darbs, rinkiejē liuob nertė i jūras dogna ė rinktė muolioskus. Ale tėktās mažomuo liuob pasitaikītė žemčiūgā. Daba žemčiūgā „dėrbamė“ specēlūs žemčiūgu ūkiūs.

Dėdliausis svietė žemčiūgs, katros sver 6,36 kg, rasts 1934 metās Fėlėpėnūs.

Kateguorėjė:Medegas
Tarību Lietova

thumb|200px|LTSR gerbs

**Tarību Lietova**, oficēlē **Lietovuos Tarību Suocēlėstėnė Respoblėka** (Lietovuos TSR, LTSR) aba **Lietovuos Suovietu Suocēlėstėnė Respoblėka** bova vėina ėš 15 TSRS suocēlėstėniu respoblėku, anuos suostėnė bova Vėlnios. Lietovuos TSR robežē sotapa so dabartėnė Lietovuos Respoblėka.

Tarību Lietova sodarīta 1940 metās, kumet Lietova palėka okupouta Tarību Lietovuos. Pu Ontruos svieta vainuos prijongts 1939 m. Nacėstėnės Vuokītėjės atėmts Klaipiedas krašts ė Droskėninkā, lėgė 1939 m. okupoutė lėnku. Lietovuos TSR panaikīnta 1990 metās, kumet bova paskelbts Lietovuos liousoms. 

Tarību Lietovā vaduovava sekontīs LKP pėrmė̄jė sekretuorē:
# (1940-1974) Ontuons Sniečkos
# (1974-1987) Petros Griškevėčė
# (1987-1988) Rėngauds Songaila
# (1988-1990) Algėrds Brazauskis

## Tēpupogė veizieket
* Lietovuos TSR gimnos

Kateguorėjė:TSRS
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Gliese 581 C

thumb|right|250px|Planeta Gliese 581 c

**Gliese 581 C** - egzuoplaneta, Svarstīkliū žvaiždīnė, nū Saulės īr ož 20,4 švėismetiu. Planeta skrien aplėnk rauduona nīkštoke Gliese 581. Gliese 581 C savuo sīstemuo īr ontra palē tuoloma ėr tretė palē dėdoma.

## Soradėms
Gliese 581 c planeta 2007 m. balondė 4 d. sorada Šveicarėjės astruonuomā, radēlėne grēte metuodu, nauduodamė Čilie 3,6 m skersmens teleskuopa.

Kateguorėjė:Dongaus kūnā
Silvėjos Santosos

thumb|right|Silvėjos Santosos

**Silvėjos Santosos** (*Silvio Santos*, g. 1930 m. groudė 12 d. - mėrė 2024 m. rogpjūtė 17 d.), puopolēros Brazilėjės TV laidū vedies ė verslėninks, anam prėgol Brazėlėjės TV kanals „Sistema Brasileiro de Televisão“.

Ons padarė dėdlė ītaka Brazilėjės televėzėjā. Ons atvedė i Brazėlėjė terptautėniū laidū fuormatos (*[[Celebrity Big Brother]]*, *[[Candid Camera]]*, *[[The Biggest Loser]]*, *[[Wheel of Fortune in different countries|Whēl of Fortune]]*, *[[Family Feud]]*, *[[Topa ou Não Topa|Deal or No Deal]]*, the RTL Idols franchise, *[[Are You Smarter Than a 5th Grader?]]* ė *[[Who Wants to Be a Millionaire?]]*).

Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis‎
Ana Paula Padraun

right|thumb|Ana Paula Padrão

**Ana Paula Padrão** (g. 1965 m. lapkristė 26 d.) īr Brazilėjės žornalėstė . Liōb dėrbt Globo tėnklou nūg 1987 lėgė 2005 m. Luonduonė ė Niu Juorkė, daugomuo prėstatīdama terptautėnės naujīnas, ėskaitont Rogsiejė 11 teruora aktos JAV ė kara Afganistanė. 2005 m. gegožės mienesie pasėrašė sosėtarėma dėrbtė dėdliausiuo Brazilėjės televėzėjuo Sistema Brasileiro de Televisão.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Carla Marins

thumb|right|180px|Carla Marins

**Carla Marins** (g. 1968 m. bėrželė 7 d. Campos dos Goytacazes, Rio dė Žanėirė) - Brazilėjės aktuorė.

## Fėlmuograpėjė
### Televėzėjuo

Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Barstītiu kūlis

thumb|250px|Barstītiu kūlis

**Barstītiu kūlis** īr dėdliausis Žemaitėjės ė Lietovuos kūlis. Ons gul Skouda rajuonė, Poukės suoduo, pri Barstītiu miestalė. Kūlė ėlgoms īr 11,3 m, platoms 5,9 m, aukštoms 3,3 m. Tasā kūlis sver nat 680 tuonu. 

Ėlga čiesa mīslėta ka dėdliausis kūlis Lietovuo īr Pontoks. Bat 1957 metās meliuoratuorē atkasė Barstītiu kūli, katruo seniau tėktās vėršus bova regiet. Kūli pamieravus pāiškiejė, ka ons īr dėdesnis ož Pontoka.

Pasakuojama legenda, ka onkstiau kūlė vietuo bova paguoniu švėntīkla, a anuo ogni kurstė vaidėlotė. Ana solaužė sava skaistībės īžadus ė tēp ožrūstėna dieva Perkūna. Tumet ons trenkė žaibo i švėntuove so kūlio. Švėntīkla sogriova ė nužudė vaidėlote, a kūlis tep ė palėka stovietė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės geuograpėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuons
Kateguorėjė:Kūlē
Lietovuos TSR gimnos

**Lietovuos TSR gimnos** bova oficēlos Lietovuos TSR gimnos nu 1950 lėgė 1988 metu. Mozėka gimnou parašė kuompozėtuorē Balīs Dvariuons ė Juons Šveds, a žuodios parašė Ontans Vencluova.

Pu Juosėfa Stalėna smertėis, ontruojė puosma žuodius pakaitė Vacis Reimeris, kadongė palėka oždrausta mėnavuotė Stalėna varda.

## Tekstos žemaitėškā
: Tarībėnė Lietova liaudės sokūrė,
: Ož liousoma ė teisībė kuovuojos ėlgā.
: Kamė Vėlnios, kamė Nemons, Baltėjės jūra,
: Ten's klesti mūs miestā, derlėngi laukā.

:: Tarību Sājonguo šluovėnguo,
:: Terp līgiu līgi ė liousa,
:: Gīvouk per omžios, būk laimėnga,
:: Brongė Tarību Lietova!

: I liousoma moms Lenėns nušvėitė keli,
: Padiejė kuovuo dėdė rosu tauta.
: Mos Stalėns ved i laimė ė galė1,
: Tautū mūs draugėjė kāp plėins kėita.

:: Tarību Sājonguo šluovėnguo,
:: Terp līgiu līgi ė liousa,
:: Gīvouk per omžios, būk laimėnga,
:: Brongė Tarību Lietova!

: Tievīnė galinga, nebėjuom pavuoju,
: Tabūn padongė taikė ė tīra.
: Mes darbo sokorsam dėdinga rītuoju,
: Ė žemė nušvėis kuomonėzma aušra.

:: Tarību Sājonguo šluovinguo,
:: Terp līgiu līgi ė liousa,
:: Gīvouk per omžios, būk laiminga,
:: Brongi Tarību Lietova!

1Pu Stalėna smertėis ta eilotė paskum bova pakeista i *Mus Partėjė ved i laimė ė galė*.

## Nūruodas
* Klausītė gimna

Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā
Mônica Carvalho

thumb|right|Mônica Carvalho

**Mônica Carvalho** (1971 m. kuova 28 d. Rio dė Žanėirė) īr Brazilėjės aktuorė, onkstiau liōb būt muodelio .

## Šaltenē

Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Eliana Michaelichen Bezerra

thumb|Eliana Brazėlėjės Teletuonė 2009 m.

**Eliana Michaelichen Bezerra** (tonkē vadėnama paprastā **Eliana**) īr Brazilėjės TV laidū vadieja, dainėninkė ė aktuorė. Ved laida Eliana, katra ēn par Sistema Brasileiro de Televisão televėzėjė.

Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Ricardo Pérez

**Ricardo Perez** (pėlns vards **Ricardo Pérez Tamayo** g. 1973 m. lėipas 21 d.) liōb būt Kolombėjės fotbuola žaidiejo, īr fotbuola kloba *Fortaleza Fútbol Club* prezidents.

## Klobėnė karjiera
Pruofesiuonala karjiera pradiejė Millonarios klobė. 

Kateguorėjė:Žmuonis
Niyaz

**"Niyaz"** īr mozėkas kuolektīvs, katra sodara iranėitiu emėgrantā Amerėkuo: Azam Ali, Loga Ramin Torkian ė Carmen Rizzo. Ons sosėbūrė 2005 metās vėituo kuolektīva "Axiom of Choice".

"Niyaz" mozėkuo sosėjong Artėmūju Rītu tradėcėnė mozėka ė naujuovėška, alektronėnė mozėka. "Niyaz" dainiu žuodē īr tonkiausē islama mistiku sufėju puoezėjė.

## Dėskuograpėjė
### Albomā
* *Niyaz* (2005 m.),
* *Nine Heavens* (2008 m.),
* *Sumud* (2012 m.).
* *Sumud Acoustic EP* (2013 m.).
* *The Fourth Light* (2015 m.).

## Nūruodas
* Dainė "Iman"

Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Nataša Atlas

**Nataša Atlas** (gėmos 1964 m. kuova 20 d.) īr Belgėjuo gėmos ale arabu kėlėma dainėninkė. Dainiuo arabėška pop, tradėcėne mozėka, maišīta so vakarėitėškas mozėkas muotīvās.

Karjieras pradiuo bova gropės "Transglobal Underground" pilva šuokiejė. 

## Dėskuograpėjė
* *Diaspora* (1995 m.)
* *Halim* (1997 m.)
* *Gedida* (1999 m.)
* *The Remix Collection* (2000 m.)
* *Ayeshteni* (2001 m.)
* *Foretold in the Language of Dreams* (2002 m.)
* *Something Dangerous* (2003 m.)
* *The Best of Natacha Atlas* (2005 m.)
* *Mish Maoul* (2006 m.)
* *Ana Hina* (2008 m.)
* *Mounqaliba* (2010 m.) 

## Nūruodas
* Dainė "Etheric Messages"

Atlas
Mor Karbasi

**Mor Karbasi** (gėmos 1986 metās) īr Izraelė dainėninkė, katra tonkiausē dainiuo tradėcėne Pėitū Euruopas žīdu (sefardu) mozėka. 

## Dėskuograpėjė
* *Rosa* (EP)
* *The Beauty and the Sea* (2008 m.)
* *Daughter of the Spring* (2011 m.)
 
## Nūruodas
* Dainė "Judia"

Karbasi
Vikė Deivis

**Vicki Davis** (1980 m. lėipas 18 d.)  - JAV kėna fėlmu, TV šou aktuorė. Ana īr bėngos Pėitū Kalėfuornėjės onėversėteta () ė liousā muok rokoutėis ėspanu kalba.

## Fėlmuograpėjė

### Fėlmā
**[[Mighty Joe Young (1998 film)|Mighty Joe Young]]* (1998) ... Cabriolet Girl
**[[Horse Sense]]* (1999) ... Teenage Girl
**[[A Time for Dancing]]* (2000) ... Juilliard Chech in Girl
**[[Cherry Falls]]* (2000) ... Heather
**Validation* (2007 short film) ... Victoria Donner

### Gīvs garsos
**[[Power Rangers in Space]]*
**"Rangers Gone Psycho" (1998) ... Psycho Pink (uncredited)
**"Carlos on Call" (1998) ... Psycho Pink (uncredited)
**"A Rift in the Rangers" (1998) ... Psycho Pink (uncredited)
**"Ghosts in the Machine" (1998) ... Psycho Pink (uncredited)
**[[Power Rangers: Lost Galaxy]]*
**"To the Tenth Power" (1999) ... Psycho Pink
**"The Power of Pink" (1999) ... Psycho Pink
**"Until Sunset" (1999) ... Psycho Pink (archive footage; uncredited)

### Ruolės video žaidėmūs
**[[Final Fantasy X]]* (2001) ... Additional Voices

### Televėzėjės kredėtā
**[[USA High]]*
**"Double Your Pleasure" (1997) ... Kelly
**"The Competition" (1997) ... Customer #1
**"King Mueller" (1997) ... Jill
**[[Jenny (TV series)|Jenny]]*
**"A Girl's Gotta Spike" (1997) ... Girl Captain
**[[Sliders]]*
**"The Great Work" (1999) ... Sara

**[[Odd Man Out]]*
**"The First Girlfriend's Club" (1999) ... Val Whitney
**[[Alias (TV series)|Alias]]*
**"Truth Be Told" (2001) ... Intern
**[[Maybe It's Me (TV series)|Maybe It's Me]]* (2001–2002) ... Mia (22 episodes)
**[[Off Centre]]*
**"Little House on the Bowery" (2002) ... Marcy
***'
**"A Horrible Mind" (2002) ... Teresa
*''[[Black Sash]]''
**"Prime Suspect" (2003) ... Riley
*''[[Like Family]]''
**"Romancing the Home" (2004) ... Steffi
*''[[Charmed]]''
**"[[Witch Wars]]" (2004) ... Tali
*''[[Boston Legal]]''
**"Loose Lips" (2004) ... Sylvia Donato
*''[[Medium (TV series)|Medium]]''
**"Sweet Dreams" (2005) ... Young Katie
*''[[Commander in Chief (TV series)|Commander in Chief]]''
**"State of the Unions" (2006) ... Sherri Dalton
*''[[Everwood]]'' ... Beth (2 episodes)
**"Ghosts" (2006)
**"Across the Lines" (2006)
***'
**"Fannysmackin'" (2006) ... Jessica Hershbaum

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Euruopas kooperacėjė kuosmosa standartėzacėjē

thumb|Luogotėps
**Euruopas kooperacėjė kuosmosa standartėzacėjē**, aba **ECSS** (), īr 1993 m. metās ėkorta uorganėzacėjė, katruos tėkslos īr Euruopas rēkalū kuosmosė standartėzavėms. Būstėnė īr Nīderlandūs.

## Nūruodas
* Oficēlos tėnklopis
* ECSS-E-ST-10-04C Kuosmosa aplinka SPENVIS tėnklopie 

Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Montė Petroškevėčė

**Montė Petroškevėčė** (*Mantas Petruškevičius*; gėmė̄s 1984 m. kuova 29 d. Kaunė) ī TV laidū ė rengėniu vedies, stėlėstos, pagarsiejė̄s diel laiduos „Maduos reids“ ().

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Vieja malūns

[thumb|250px|Vieja malūns. [Porplē]]

**Vieja malūns** īr tuokis bodīnks, katros senuobie bova nauduojams grūdams maltė. Tuokiam malūnė vies īsok anuo sparnus, ė diel tuo ėma soktėis girnas. Vieja malūna liuob būtė statomi vėitūsė, kur nier dėdliu opiu. Kėtūs kraštūs, pavīzdiou Uolandėjuo, vieja malūnā liuob būtė nauduojamė ondens pompavėmou. 

Dabartėnio čieso vieja malūnā grūdam maltė nier nauduojamė, nes ton padėrb alektrėnē īrengėmā. Vuo daba īr statomė vieja malūnā, katrėi dėrb alektras energėjė.

Kateguorėjė:Bodīnkā
Varpėnē augalā

thumb|200px|Vairūs varpėnē augalā

**Varpėnē augalā** () īr vėinskiltē, žėidėnē augalā, prī katrūm prėgol vėsuokės žuolės. Anūm stėibs īr stamens, tonkē toštievėdoris, šaknis īr koukštėnės, lapā ėlgi, sodarīti ėš vėina lakšta. Žėidā palėik sosikruovė̄ i varpas aba kekės, apdolkėnami viejė. 

Varpėnē augalā īr nuognē paplitė̄ vėsom svietė, prisitaika pri bikuokės aplėnkuos. Dalės varpėniu augalū īr nuognē svarbūs maistėnē augalā (javā).

Puopolēriausi varpėnē augalā:
* kvėitē
* rogē
* avėžas
* mėižē
* smėlga
* saidris
* šonžuolė
* varpotis
* tīmuots
* lendrė
* raigrasos

Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
454 Life Sciences

**454 Life Sciences** īr biuotėknuoluogėjū kuompanėjė, katruos centrs īr Konektėkota valstėjuo, JAV. Bėndruovė tėr DNR.

Bėndruovė ikūrė Jonathan Rothberg, kāp 454 Corporation, katra liōb būt CuraGen Corporation dokterėnė bėndruovė.

Kateguorėjė:Bėndruovės
Ovation Guitar Company

**Ovation Guitar Company** īr JAV gėtaru dėrbėma bėndruovė, katruos centrs īr Konektėkota valstėjuo. Pėrmuojė gėtara bova ėšdėrbta 1966 metās, anuo somėistrava Charles Kaman  (1919-2011).

## Šaltenē

Kateguorėjė:Bėndruovės
Šermokšlis

thumb|250px|Šermokšlis Žemaitėjuo

**Šermokšlis** () īr nedėdlis lapoutis medis. Muokslėškā prėklausa erškietiniu augalū šeimā.

Medė aukštoms 3-20 metru, žėivie līgė. Lapā ėšruod kāp plonksnas. Žėidā sokrauti i kekes, žīd gegožė-birželė mienėsēs, čīstā kvep. Ont rodenė šermokšlis sunuokėn rauduonas, nuognē rūgštēs "ougas" (anas ėš tėkrā nier ougas, vuo maži vuobuolielē).

Šermokšlė ougas nū sena žėnuomas kap liekvarsts. Ėš anūm dėrbama ougienė, erbata, vīns. Senuobie liuob būtė vierijama, ka šermokšlis īr dīvns augals, katros atbaida vėsuokius muonus. Pavīzdiou, Šv. Juona naktė kūtės liuob būtė apkaišuojamas šermokšlė šakelėm, ka laumės nētom i vėdu.  

Kateguorėjė:Medē
Nuuks

**Nuuks** īr Grenlandėjės suostėnė ė dėdliausis miests.

## Istuorėjė
Vėita bova apgīventa nū senuos gadīnės. Mėslėjama, ka žmuonės čėštās gīvena jau 2200 m. pr. m. e.  Pats miests ikorts 1728 metās, ė ožvadīnts **Guothabo** (*Godthåb*; „geruojė viltės“).

## Šaltenē

Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Moščena

thumb|right|250px|Moščenas bažnīčė
**Moščena** () īr suodna Vuoloinės srėtie pėitrītiū Okrainuo. Gīvėn 581 prietelios (2010 metūs).

Kateguorėjė:Okraina
Sisimiuts

**Sisimiuts** (danu kalba: *Holsteinsborg*) ī ontros palē dėdloma Grenlandėjės miests, 2010 metās miestė gīvena 5 460 žmuonis. Sisimiuts īr vėdorė vakarū Grenlandėjuo, ož mažnē 320 km i šiaurė nū Grenlandėjės suostėnės Nuuka. Miests īr Kekata apskritėis cėntros.

## Istuorėjė
Ton vėituo, katruo daba īr Sisimiuts, žmuonis gīvena aple 4500 metu. Pėrmė̄jė gīventuojē bova inuitā, prėgolė Sakvaka koltūrā, pū ton sekė Dorseta koltūras ė Tulės koltūras žmuonis. Senuobie ton regėjuons liōb būt žėnuoms ož sava faunas gausoma.

## Geuograpėjė
Sisimiuts īr vėdore vakarū Grenlandėjuo, ož mažnē 320 km i šiaurė nū Grenlandėjės suostėnės Nuuka ė ož 75 km i šiaurė nū puolerėne rata.

Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Mikails Vilfrids Vuoinīčios

thumb|200px|Mikails Vilfrids Vuoinīčios 1885 m.

**Mikails Vilfrids Vuoinīčios** (*Wilfried Michael Voynich*; gėmės 1985 m. spalė 31 d. - mėrės 1930 m. kuova 19 d.) bova ėš Žemaitėjės kėlės revuoliocionėirios, antėkvars, katruos pagarsiejė sava sorasta sliepėninga kninga, vadėnama Vuoinīčious ronkraštiom.

Vuoinīčios gėmė Telšiūsė, lėnku-lietoviu bajuoru šeimuo. Muokies vairiuosė muokīklūsė, paskum ėšvīka Maskvuō, kur onėversetėtė gava lekarstvėninka ėšsėlavėnėma. 1885 m. Kaunė ons bova sojėmts ož dalėvavėma lėnku suocēldemuokratu vėikluo, ėr ikalėnts Varšovas tiormuo. Paskum Vuoinīčios ėšsiūsts i Sėbėra. 1890 metās ons pabiega i Luonduona. Tenās apsėžanėjė so žīmė revuoliocionėirė Etelė Lilian Bul. Anodo ėšvīkava i Amerėka, apsėgīvenava Niojuorkė. 

Mikails Vilfrids Vuoinīčios 1912 metās ėš Muondragona vėlas Italėjuo nusėpirka krūva senuobėniu ronkraštiu. Terp anū bova ė sliepėningasā vėdoromžiu ronkraštis, katros parašīts ne tėktās nežėnuoma kalba ale ė nežėnuomo rašto. Lėgė šiuolē nėiks ana negal perskaitītė. Tasā ronkraštis pavadėnts Vuoinīčious vardo.

Vuoinīčios
Vuoinīčios
Baltėjės Antantė

200px|thumb|Baltėjės valstībės 1920 m.

**Baltėjės Antantė** - Lietovuos, Latvėjės ėr Estėjės liōb būt Baltėjės valsībiu sājonga pasėrašīta 1934 m. siejės 12 d. Ženevuo ė galiuojosė lėgė ton gadīnes, kūmet anuos neteka liousoma par Ontruojė svieta vaina.

Mėslīta kortė dėdlia Baltėjės Antarntė, katron ivēto: Lėnkėjė, Lietova, Latvėjė, Estėjė, ė Soumėjė, bat ton padėrbtė neėšēje, diel Lietovuos-Lėnkėjės kuonflėkta.

Kateguorėjė:Istuorėjė
Klaipiedas sokėlėms

thumb|280px|Pamėnkls Sokėlėmou Klaipiedas senousiūs kapūs

**Klaipiedas sokėlėms** - Klaipiedas krašta pajongėma karėnė uoperacėjė 1923 m. Terpokarė istuoriuograpėjuo liob tėigt, ka ton sokėlėma suorganėzava patīs Klaipiedas krašta žmuonis, katrėi nuoriejė krašta pajongėma Lietovā, bat XX o. pabėnguo jimts dėdliau vertint patious Lietovuos vīriausnībės duovis pajūngont krašta Lietovā. Napaisont terptautėnės bendroumenės spaudėma Lietova nėigė prisėdiejosė pri ton sokėlėma. Klaipiedas krašta žmuonis "sokėlėliu" kariaunā nasėpriešėna.

## 1923 m. karėnie akcėjuo žovė lietovē
* lėitenants Viktoras Burokevičius
* kapėtuons Eduardas Noreika
* ēlėnis Jonas Petkus
* ēlėnis Jonas Simonavičius
* ēlėnis Povilas Trinkūnas
* ēlėnis Adolfas Viliūnas
* Kara muokīklas kariūns Vincas Stašelis
* Mėlėcėjės muokīklas korsants Vincas Vilkas
* šiaulīs Algirdas Jesaitis
* šiaulīs Flioras Lukšys
* šiaulīs Jonas Pleškys
* šiaulīs Antanas Ubavičius

## Literatūra
* Galvanauskas E., „Kova dėl Klaipėdos“, in *Draugas*, 1961 01 17, Nr. 23,
* Mikulicz S., *Kłajpeda w politice europejskej 1918–1939*, Warszawa, 1976,
* Krėvė V., *Bolševikų invazija ir liaudies vyriausybė*, Vilnius, 1992,
* Vareikis V., *Klaipėda XX amžiuje*, Klaipėda, 1993,
* *1923 metų sausio įvykiai Klaipėdoje*, Klaipėda, 1995,
* Čičinienė D., „Tautininkų ir krikščionių demokratų bendradarbiavimas sprendžiant Klaipėdos prijungimo problemą“, *Lietuvos istorijos metraštis, 2001/ 2*, Vilnius, 2002, p. 113–148,
* Chandavoine I., *Prancūzmetis Klaipėdoje ir kas po to*, Vilnius, 2003.
* Prancūzai Klaipėdoje, 1920-1923 (albumas-parodos katalogas; sud. Zita Genienė, Sigutė Vaičiūnienė). - Klaipėda: Libra Memelensis, 2006. - 120 p. - ISBN 9955-544-54-6

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Kateguorėjė:Klaipieda
Bruonėsluovs Lobīs

**Bronislovas Lubys** (1938 m. spalė 8 d. Plongie – 2011 m. spalė 23 d. Droskininkūs) - bovės kemėks, Lietovuos verslėninks, pramuonėniks, žemaitis, liōb būt baguotiausės Lietovuos žmuogos, kėlėma bova nū Plongės. 

Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Kateguorėjė:Lietovuos ministrā pėrmėninkā
Chaims Frenkelis

150px|right|thumb|Chaimas Frenkelis

**Chaimas Frenkelis**  (g. aple 1857 m. Okmergie – 1920 m. Vuokītėjuo) - Lietovuos pramuonėninks, vėsoumenės vėikies.

## Biuograpėjė
Liōb muokīntėis Vuoluožėna rabėnū semėnarėjuo, bat anuos nabėngė. Baltstuogie ėšmuokės uoduos dėrbėma amata, būdams 20 metu krūvuo so bruolio Abrauomo atėdarė uoduos dėrbėma dėrbīkla.

1879 metās so oždėrbto ė sotaupīto 5000 robliū kapėtalo parsėkielė i Šiaulios ėš valstėite Urbona nosėpėrka pelkėitas žemės ė dvijuos mediniūs būdīnkūs atėdarė uoduos dėrbīkla.

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Uora ousts

**Uora ousts** - īr transpuorta bendruovė, katra īr uora lėnėjės trasuo ė īr skėrta regoleriems kelėiviu ė kruovėniū parvežėmams, pasėrēškontė kāp infrastruktūra, katruo ton uorlaivės, kāp liektovs, aba malūnsparnės gal pakėltė ė lēstėis.

## Uora oustu klasėpėkacėjė
Uora oustu klasė apsprendama palē metėnes žmuoniū parvažėma srauta apimtės (somėnės vėsū atskrendontiu ė ėšskrendontiu kelėiviu skaitlios, ėskaitont ė tranzėtėnios kelėivios):




Kateguorėjė:Uora oustā
Angars

thumb|200px|Liektovu angara skema

**Angars** () - bodīnkos, katram laikuomė, aptarnaunamė, remontounamė liektovā, aba malūnsparnē. Nuolatėnē angarā gal būt 100 m ė dėdesnė, vuo laikinė̄jė gal būt ė lėgė 30 m. 

## Nūruodas

* Rūpestnē angaru šėldīmou – kalkolētuorios

Kateguorėjė:Aviacėjė
Kelėivėniu stacėjė

[thumb|240px|[Krīžkalne kelėivėniu stacėjė]]

**Kelėivėniu stacėjė** īr ākštė kelėivėnėm autuobusam stuovietė ė sokiuotėis so specēlē pabūdavoutās tvarkaraštēs, bodīnkās ė kėta infrastruktūra, skėrta aptarniautė kelėivius.  

## Lietovuo
Lietovuo anuos pradietas būdavoutė XX o. 7-am dešimtmetie ė daba īr 51 kelėivėniu stacėjė. Anuos īr zars vėsūs dėliūsiūs miestūs ė keliu sosėkėtėma vėitūs, kāp pvz. Krīžkalnie.

Kateguorėjė:Transpuorts
Kelpts

[thumb|right|250px|Vēns dėliausu [Lietova|Lietovuos kelptu - *Vilnius*]]

**Kelpts** - transpuota prėimuonė, nuognē - laivs, katron skėrta sālīgėnā nedėdlēs atstomās parvežtė žmuonės, aba kruovėnios. Kelptā nuognē kosoun regolerē sāsiauriūs, ežerūs, jūruos. 

## Istorėjė
Pėrms varėklio (gara mašėna) varuoms kelpts bova palēsts 1811 m. spalė 11 d. Ton bova ėšradė̄jė John Stevens kelpts Juliana, katrs korsava terp Naujuorka ė Naujuo Džerse.

Kateguorėjė:Transpuorts
Jūra (žornals)

**Jūra** - lietovėšks terptautėnės versla žornals, paltėnams Lietovuo ė ožsėinie. Šmuot straipsniu īr aple jūras ė transpuorta versla jūruos. 

## Nūruodas
Žornala "Jūra" tėnklopės

Kateguorėjė:Spauda
Fluotėlė

**Fluotėlė** () - tam tėkra paskėrėma laivīns so igola. Paskėrtės gal būt vėsuokė: prekības laivīns, kara laivīns. Fluotėle gal būt sodarīta fonkcėnio prėncėpo ėš skėrtīngo vėinetu.

Kateguorėjė:Transpuorts
Kelė znuoks

**Kelė znuoks** īr znuoks, statuoms šalėp aba vėrš kele, skėrts infuormoutė vairoutuojos. 

Kateguorėjė:Transpuorts
Ketorratis

[thumb|right|200px|[Honda kuompanėjos ketorratis]]

**Ketorratis** - atvėra tėpa sausumuos transpuorta prėimuonė torontė ketorės (čiesās trės) ratos.

## Istuorėjė
Pėrmė trėratē atsėrada 1970 m., kūmet anūs pradiejė dėrbtė Honda kuompanėjė. Pėrmė ketorratē tsėrada 1982 m., anūs pradė̄jė dėrbtė Suzuki kuompanėjė. Pėrmo muodelio palėka QuadRunner LT125.

Kateguorėjė:Transpuorts
Ilulisats

**Ilulisats** (grenlandu kalba: *Ilulissat*, danu kalba: *Jakobshavn*) - trets palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 5072 žmuonis. Ilulisats īr Kasoitsopa savėvaldībie, vakarū Grenlandėjuo. Miesta ožvadėnėms rėikš ledkalni grenlandu kalbuo. Ilulisats īr labā tonkē lonkuoms torėstu miests.

Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Kakortoks

**Kakortoks** (grenlandu kalba: *Qaqortoq*, danu kalba: *Julianehåb*) – ketvėrts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 3230 žmuoniū. Kakortoks īr savėvaldībie, pėitu Grenlandėjuo. Miesta ožvadėnėms rėikš „balts“ grenlandu kalbuo. 1775 m. miesta ikūrė nuorvegu pėrklīs Andersos Olsens. Miestė stuov seniausis fantans Grenlandėjuo.

Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Jūras traktuorios

thumb|right|250px|Borga saluos jūras traktuorios

**Jūras traktuorios** - muotuorėnė transpuorts prėimuonė, skėrta važinietė ont seklaus vondens, līgio dogno, skėrta parvežtė kelėivios.

Burga saluos viešbotės „Burgh Island Hotel“ vežiuo kelėivios Burga saluo (JK) par 250 m skersmens sāsiaurė.


File:Sea tractor (front).JPG|Jūras traktuorios ėš prėike
File:Sea Tractor on Burgh Island, Devon, England.jpg|Jūras traktuorios ėš šuona
File:Sea Tractor and Burgh Island Hotel on Burgh Island, Devon, England.jpg|Jūras traktuorios kel žmuonis
File:The former 'Sea Tractor' approaching Burgh Island in c.1965 - geograph.org.uk - 903558.jpg|Onkstesnės jūras traktuorios (aple 1965 m.)


Kateguorėjė:Transpuorts
Akvatuorėjė

**Akvatuorėjė** ( 'undou' + *territorium* 'terėtuorėjė') - tamtėkros natūralaus, aba dėrbtėnio vandens basėina (jūras) pluots. 

Skėramas:
* natūrales akvatuorėjės (vondenīna akvatuorėjė, jūras akvatuorėjė, ilankas akvatuorėjė),
* dėrbtėnės akvatuorėjės (uosta akvatuorėjė).

Kateguorėjė:Transpuorts
Uosiuots

**Uosiuots** (grenlandu kalba: *āsiāt*, danu kalba: *Egedesminde*) ī pėnkts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 3 005 žmuonis. Uosiuots īr Kvāsuitsupa savėvaldībie, vakarū Grenlandėjuo.

Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės‎
Manitsoks

**Manitsoks** (grenlandu kalba: *Maniitsoq*, danu kalba: *Sukkertoppen*) ī šėšts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 2 784 žmuonis. Manitsoks īr Kuekvakvatas savėvaldībie, pėitvakariū Grenlandėjuo.

Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės‎
Tasilaks

**Tasilaks** (grenlandu kalba: *Tasiilaq*, danu kalba: *Ammassalik*) ī septīnts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 1930 žmuoniū. Tasilaks īr Sermersōkva savėvaldībie, vakarū Grenlandėjuo. Miests ikorts 1894 m. Daba Tasilaks īr vėins ėš grētiausē augontiu Grenlandėjės miestu .

## Šaltenē

Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės‎
Daubuos kūlis

**Daubuos kūlis** īr kūlis Žemaitėjuo, Kretingas rajuonė, Naujuosės Īpiltėis suoduo, pri Īpiltėis opalė. Kūlis īr plokštus, tomsē pilks, 8,5 m ėlgoma, 6,5 m platoma ė 1,5–1,9 m aukštoma, sodarīts ėš granėta. Kūlė vėdorī īr īdobėms. Ons īr laikuoms laumės pieda.

Rokoujama ka naktėm pri kūlė praēvēm liuob ruodītėis muonā. Vielā vakarė ėš daubuos nu kūlė link alkakalnė liuob ētė lėipsnelės. Ont kūlė stuoviejos pirtės, katruo subatas dėina pu darbū perdavuosė mergas, bernā ė ūkinėnkā.

Šalep Daubuos kūlė stūksa Alkas kalns.

Kateguorėjė:Žemaitėjės geuograpėjė
Kateguorėjė:Kretingas rajuons
Kateguorėjė:Kūlē
Šmituos versmie

thumb|250px|Šmituos versmie

**Šmituos versmie** aba **Troikėnu šaltėnis** īr šaltėnis Žemaitėjuo, Skouda rajuonė, pri Troikėnū suoduos, netuol Aleksandrėjės. Ėš versmies ondou bieg cielus metus, anuo temperatūra laikuos aple +8 °C. Ondou īr skaidrus, be kvapa.

Šmituos versmie ožvadėnta palē vėina žmuogu vardo Šmita, katros seniau gaspaduoriava pri šaltėnė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės geuograpėjė
Kateguorėjė:Skouda rajuons
Švėntuojė (Baltėjė)

**Švėntuojė** īr opės Žemaitėjuo ė Latvėjuo, ana ītek i Baltėjės jūra. Opė prasėded Skouda rajuonė, netuol nug Lėnkėmū. Tek i vakarū posė, daugiausē dėrb robežiu terp Lietovuos ė Latvėjės. Ītek i jūra prī Švėntuosės miestalė (Palonguos dalės), kor īr ėr Švėntuosės ousts.

Ėntakā: 
*kairė̄jė - Paraistopis, Laukopis, Plaušmirkis, Graumenalis, Īpiltės, Kolšė, Darba;
*dešėnė̄jė - Donojielis, Žiuoklanis, Skruoblis, Loknė.

Švėntuojė mėnavuojama 1370 m. vuokītiū kruonėkuo.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Latvėjės opis
Kateguorėjė:Palongas rajuona opis
Kateguorėjė:Skouda rajuona opis
Louba (opės)

**Louba** īr opės Žemaitėjuo, Mažeikiu ė Skouda rajuonūs. Ana īr Bartovuos ėntaks. Prasėded netuol Loubas suodas. Tek i šiaurės vakarū posė. Ītek i Bartova šalep Skouda miesta. 

Dėdliausio ėntako īr Šata ė Gontėns. Loubuo gīven opietakē. Pri opalė stūksa Apoulės pėlēkalnis.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Narsaks

**Narsaks** (senuovėnės goldėma būds: *Narssaq*) ī palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 1613 žmuoniū. Narsaks īr savėvaldībie, pėitu Grenlandėjuo.

## Akuonuomėka
Žvejība ė torėzmos, ūkėnėnkavėms īr glabniausės akuonuomėkas šakas. Narsakė īr 31 ėš 53 regėstroutu aviu fermu Grenlandėjuo.

Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Nanortaliks

**Nanortaliks** ī dešīmts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 1 448 žmuonis. Nanortaliks ī savėvaldībie, pėitu Grenlandėjuo. Miests ī arktėne klėmata zuonuo.

Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Umanaks

**Umanaks** (grenlandu kalba: *Uummannaq*) ī vėinioulėkts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 1299 žmuonis. Umanaks īr Kvāsuitsupa savėvaldībie, vakaru Grenlandėjuo. Miestalės īr ož 590 km i šiaurė nū Puolerėne rata.

Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Kasigianguits

**Kasigianguits** (grenlandu kalba: *Qasigiannguit*, danu kalba: *Christianshåb*) - dvīlėkts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 1 253 žmuonis. Kasigianguits īr Kvaasuitsupa savėvaldībie, vakaru Grenlandėjuo. Miests ikorts 1734 m. Miestė īr seniausės medėnės bodīnkos Grenlandėjuo.

Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Upernaviks

**Upernaviks** (grenlandu kalba: *Upernavik*) ī trīlėkts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 1129 žmuonis. Upernaviks īr Kvāsuitsupa savėvaldībie, vakaru Grenlandėjuo.

Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Russell Peters

**Russell Peters** (g. 1970 m. siejės 29 d. )  - indu kėlėma Kanadas jūmuorėsts, aktuorios, dėskažuokies. Sava pasėruodėmos pradiejė 1989 m. Tuoruontė. Russell Peters palē vieras īr Ruomas katalėks.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Kanadas žmuonis
Švėntuojė (rēšk)

**Švėntuojė** īr:

*Švėntuojė - opė Aukštaitėjuo;
*Švėntuojė - opė Žemaitėjuo ė Latvėjuo;
*Švėntuojė - miestalis pri jūras.
Pāmiuts

**Pāmiuts** (grenlandu kalba: *Pāmiut*, sens goldėma būdas: *Pâmiut*, danu kalba: *Frederikshåb*) ī aštonts palē žmuoniu skaitlio Grenlandėjės miests. Miestė gīven 1 619 žmuoniū. Pāmiuts īr Sermersōkva savėvaldībie, pėitvakariū Grenlandėjuo.

Kateguorėjė:Grenlandėjės gīvenvėitės
Stīvs Džiuobsos

thumb|right|Steve Jobs

**Steve Jobs** (Steven Paul „Steve“ Jobs, 1955 m. vasarė 24 d. – 2011 m. spalė 5 d.) - JAV versla magnats ė ėšradies. Bova vēns ėš „Apple“ kuompanėjės ikoriejo, anuos vaduovs ė dėrektuoriu tarības narīs. Steve Jobs ikūrė kuomanėjė „Pixar“ ė liōb būt anuos vaduovs. 2006 m. sosėjongė „The Walt Disney Company“ ė „Pixar“, vuo S. Steve Jobs palėka „Disney“ kuompanėjės vaduovu tarības narīs.

8-uojė dešīmtmete pabėnguo Steve Jobs, krūvuo so „Apple“ ikorė̄jās Steve Wozniak ė kėtās, sokūrė vēna ėš pėrmu platē nauduonamu asmenėnėiu kuompioterio. 1986 m. Steve Jobs nosėpėrka luompanėjė „Lucasfilm“, katra vieliau parsėvadėna i „Pixar“. Ons bova vēns „Žaislu istuorėjės“ (1995 m. anėmacėnis fėlms) korieju. Jobsou prėgolė 50,1 % „Pixar“ akcėju lėgė kuompanėjės sosėjongėma so „The Walt Disney Company“ notėkosė 2006 m. S. Jobs grīža i sava ikorta „Apple“ kuompanėjė 1996 m., kūmet „Apple“ nosėpėrka kuompanėjė „NeXT“. Zars pū ton S. Džobsas palėka „Apple“ generalėniu dėrektuorio ė bova vēns ėš „iPod“, „iPhone“ ė „iPad“ korė̄ju. Nū 2003 m. ons kuovuojė so viežio, bat ont pat gala 2011 m. rogpjūte mienesie palėka „Apple“ vaduova puosta.

## Jaunas dėinas
Jobs gėmė San Francėskė ė bova ivākėnts Puola ė Klaras Jobs šėimuos, katrie gīvena Mauntn Vju, Kalifuornėjuo. Jobs šėima pū ton da ėsėdokrėna dokra, katruos vards - Pati. S. Jobsa biuoluogėnis tievs – Abvdulfattah John Jandali, mosolmuons kėlėma nū Sirėjės ė emėgravės i JAV ė pū ton palėkės puolėtėkas muokslu pruofesuoriom Nevadas onėversėtetė. Ons palėka „Boomtown“ viešbote kazėnuo, katrs īr Nevaduo, vėceprezėdento.

Steve Jobs muotėna – Džoana Schieble (dabartėnė pavardie Simpson), bėngė muokslos Amerėkuo ė īr vuokėška ė švėicarėška kėlėma.

Daba ana īr žaniouta ė ožaugėna Steve Jobsa biuoluogėnė sese Mona Simpson, katra īr rašītuojė.

## Šaltenē

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Ramzans Kadīruovs

thumb|right|150px|Ramzan Kadyrov

**Ramzans Akmaduovičios Kadīruovs** (; gėmės 1976 m. spalė 5 d., Centoroj-Jurts, TSRS)  - Čečienėjės prezidėnts, bovosė čečienu sokėlėliu vada Achmada Kadīruova sūnos.

Kateguorėjė:Rosėjės žmuonis
Kateguorėjė:Čečienėjė
Verdens Gang

**Verdens Gang** (**VG**) īr Nuorvegėjės gazieta. VG īr ontra palē tėraža dėdliausė Nuorvegėjės gazieta. Žonros - bolvarėnis (plepalū gazieta). Lēdama nu 1945 m. bėrželė 23 d.

## Nūruodas
* Verdens Gang tėnklapis

Kateguorėjė:Dėinraštē
Gianna Michaels

**Gianna Michaels** (g. 1983 m.) īr JAV fėlmu soaugosiem aktuorė. Par sava karjera īr nosėfėlamavos 388 fėlmūs.

Kateguorėjė:JAV žmuonis
EastEnders

**EastEnders** - JK BBC televėzėjės moila uopera. Pėrmuojė lėika paruodėta par BBC One 1985 m. vasarė 19 d. Televėzėjės serjalė vaizdiounams pramėslinta Rītū Luonduona *London Borough of Walford* rajuona žmuoniu gīvenėms.

Pradiuo liōb lēst pū dvė serėjės pū posė adīnas par savaitė, bat nū 2001 m. rogpjūtė mienėsė ruoduomas pū 4 serėjės par savaitė. EastEnders īr vėina ėš dėliausē vėizamu TV pruogramu JK.

Kateguorėjė:Televėzėjė
Puoluonėzacėjė

**Puoluonėzacėjė** -  prīverstėnės aba savaimėnis lėnku kalbuos ė koltūras duomėnavėms aba pėršems Lėnkėjā pavaldiuos ne lėnkėšku tautu gīvenamuos terėtuorėjuos. 

## Puoluonėzacėjė Lietovuo
### LDK gadīnie
Intensīvos LDK puoluonėzavėms prasidėjė pū 1569 m. Lioblėna onėjės. Lėnkā laikė lietovios namuokintās, atsėlėkosēs, tēp lietoviu bajuorėjė ė puonėjė grētā jiemė rokoutėis lėnku kalba. Žemaitiu bajuorā mėnkā pasidevė lėnkėnėmou ė ėšlaikė sava kalba ė koltūra napaliesta tēp matsnē, kāp kėtor Lietovuo.

### XX omžios
1920 m. Lėnkėjā ožjiemos Vėlnio ė Vėlniaus krašta prasidiejė ton krašta žmuoniū puoluonėzacėjė ė teruors prīš vėitas lietovius.

### XXI omžios
Vėlniaus ė Šaltėninkū rajuonūs gīven daugoms lėnkū, lietovē ī mažomuo, ton dvījū rajuonū valdiūs daugoms ī lėnkā. Būn, ka padėrbama tēp, ka pavīzdiou ī lėngviau gaut vėita lėnkū kalbuos vākū darželiūs nē lietoviu.

## Puoluonėzacėjė Godėjuo ė Okraėnuo
Pū Lioblėna onėjės Lėnkėjė sava valdē parjiemė dėdlė šmuota Godėjės ė Okraėnas ė ton kraštūs vedė puoluonėzacėjės puolėtėka. Žmuonėm bova kėšama katalėku tikība, vuo krūvuo ė lėnku kalba ė koltūra.

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Himmelblå

**Himmelblå** (pargoldīms *Mielīns dongos*) īr Nuorvegėjuo lēdama TV drama. Serjels īr aple nedėdele bendroumene Ylvingen, šiaurės Nuorvegėjuo.

Himmelblå īr ruoduoma:
* par NRK1 Nuorvegėjuo, 
* par SVT Švedėjuo,
* par RÚV Islandėjuo.

## Aktuorē

Kateguorėjė:Televėzėjė
Pīteris Jorcėnis

**Pīters Jurceņš** (, žem. - *Pėtris Jurcenšis* 1932 m. groudė 17 d. - vasarė 18 d.) - bova Latvėjės puoets, katrs liōb goldīt puoezėjė latgaliu ė latviu kalbuom.

Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Arvīds Aizsils

**Arvīds Aizsils** - Latvėjės koltūras vėikies, latgaliu fuolkluora rinkies. 1941 m. ėšlēda muonuograpėjė (*Senejuos kuozys Daugpiļs apleicinī*, seniejė Daugpėlė apskrėtėis veseliu papruotē) aple latgaliu fuolkluora. 

Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Jezups Akelevičs

**Jezups Akelevičs** (g. 1768 aba 1779 m. (?) — m. 1842 m. Vėlniou) pėrmuosės puopolēriuos latgaliu kalbuos gramatėkas (*Eysa mociba ap audzeyszonu biszu*) ėšgoldītuos. Ons ton gramatėka ėšgoldė 1832 m.

Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Marsa kuoluonėzavėms

thumb|right|220px|Marsos

**Marsa kuoluonėzavėms** - hėpuotetėnė žmuonėjės galėmībė kuoluonėzoutė Marsa planeta.

Marsos īr šmuota spiejėmu ė rėmta stodėjavėma aple galėma anou žmuoniu kuoluonėzacėjė. Marsa pavėršiaus sālīgas dara anou svetėngiausė planėta (ba patiuos Žemės) vėsuo Saulės sėstemuo.

Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Viļs Dziervinīks

**Viļs Dziervinīks** (g. 1959 m.) - latgaliu puoets, rašontės latgaliu ė latviu kalbuom.

Puoezėjė latgaliu kalba:
* *Laimeigu īsadūmuot* (2001);
* *Voi moz lidmašinu kreit* (2003).

Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Valdis Dombrovskis

right|250px|thumb|Valdis Dombrovskis (2011)

**Valdis Dombrovskis** (g. 1971 m. rogpjūtė 5 d.) - Latvėjės fėzėks, akuomonėsts, puolėtėnės vėikies, nū 2009 m. vasarė 26 d. paskėrts Latvėjės mėnėstro pėrmėnėnko.

Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Ondris Bērzinis

250px|right|thumb|Ondris Bērzinis (2010)

**Ondris Bērzinis** (, g. 1944 m. groudė 10 d.) – Latvėjės verslėninks ė puolėtėks. 2011 m. bėrželė 2 d. ėšluošė Latvėjės prezidėnta rinkėmūs. Nū 1993 m. lėgė 2004 m. bova Latvėjės „Unibank“ prezidėnts.

Kateguorėjė:Latvėjės prezidėntā
Kārlis Ulmanis

250px|right|thumb|Kārlis Ulmanis

**Kārlis Ulmanis** (1877 m. siejės 4 d. – 1942 m. siejės 20 d.) - terpokare Latvėjės puolėtėks, mėnėstros pėrmėninks, ketvėrtasės Latvėjės prezidents. Kārle Ulmane palėkėms Latvėjā ė anuos žmuonim īr vertėnams skėrtīngā.

1934 m. gegožė 15 d. ēdams mėnėstra pėrmėninka parēgas padarė valstībės parvesma ė ožjiemė vadia, Latvėjė nababova parlamentėnė respoblėka. Prezidento ėšbova lėgė 1940 m. bėrželė 16 d., kūmet Latvėjė uokopava TSRS.

Ulm
Kvenu kalba

**Kvenu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Ana rokounas kvenu tautuos žmuonis, katrie gīven šiaurės Nuorvegėjuo. Diel puolėtėniu ėr ėstuorėniu prīžastiu 2005 m. ana gava tautėnės mažomuos kalbuos tėisės, bat šmuots žmuoniu mės, ka ana īr soumiu kalbuos tarmie.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Vėntspėlis

**Vėntspėlis** (, līv. – *Vǟnta*) – miests šiaurės vakarū Latvėjuo, šalėp Baltėjės jūras. Miests pėrmuojė lėika kruonėkuos pamėnavuots 1290 m. Gīventuoju sk. 39 861 (2016 m.)

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Būdavuonės darbėninks

**Būdavuonės darbėninks** - pruopesuonalos žmuogos, aba ba pruopesės darbėninks, katrs dėrb pri būdavuonės, būdavuo bodīnkos. Ton īr tonkē sonkos ė rēkalaunontės pėzėnės jiegas darbs. Krūvuo ton da īr ė tonkē pavuojings darbs, katram pasėtaika nalsimīngū notėkėmū tonkiau, nē kėtūs darbūs. Baguotuos Svieta valstībies būdavuonės darbėnīnkās tonkē dėrb žmuonės ėš biednesniū kraštū. Žemaitelē ė kėtė lietovelē tonkē važiuon darboutės būdavuonės darbėnīnkās i JK, Nuorvegėjė, Švedėjė ė Danėjė.

Būdavuonės darbėninkā gal būt vėsuokiu specēlėzacėju:
* mūrėnėkā,
* stalē,
* kėlėmu kluojė̄jē,
* irangas uoperatuorē,
* šaldėma ė šėldīma sėstemu irengė̄jē,
* alektrėkā,
* pagelbėnē darbėninkā,
* dažītuojē,
* kt.

Kateguorėjė:Parēgas
Vuokėška Vikipedėjė

[thumb|160px|[:de:|Vuokėška Vikipedėjė]]

**Vuokėška Vikipedėjė** - liousuojė vikipedėjė vuokītiu kalba. Ana īr untruojė palē dėdloma Vikipedėjė.

## Nūruodas
* Vuokėška Vikipedėjė

Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Andres Luure

thumb|Andres Luure

**Andres Luure** (g. 1959 m. gegožė 22 d.) - estu fėluosuops ė pargoldītuos, dėrb muokslėninka darba Talėna universitetė.

Kateguorėjė:Estėjės žmuonis
Heraklėts

right|thumb|200px|Heraklėts, Johannes Moreelse abruozdielis

**Heraklėts** (g. aple 544 m. pr. m. e. Mažuosės Azėjės miestė Efesė – 483 m. pr. m. e.) - senuobės graiku fėluosuops.
 
Heraklėta raštu ėšlėki nadaug, bapalėkė kelė šimtā fragmentū. Ėšlėki fragmentā trompė, ėlgiausės īr ėš 3 sakėniu, 55 žuodiu.

Kateguorėjė:Antėkas fėluosuopā
Palmė

thumb|250px|Kuokosa palmės

**Palmė** īr medis, katros aug variūs truopėku kraštūs. Bioluogėškā sodara *Arecaceae* augalū šeima. Palmiu kamėins netor šakū, tonkē tor līgė žėivė. Lapā ėlgi (lėgė 4-5 m ėlgoma), aug nu kamėina vėršūnės. Ont anūm kāp plonksnas sosėdiestė maži lapalē. Žėidā būn nuognē menki, sosėspėitė žėidīnou. Dėdlė dalės palmiu ved jiedamus vaisius.

Palmės īr nuognē tonkē sotinkams truopėku ė subtruopėku augals, katros aug ė džiunglės, ė jūras pakrontie, ė īr suodėnams miestu ulīčės ė parkūs.

Žėnuomiausės palmės:
* Kuokosa palmė
* Datolėnė palmė
* Aliejėnė palmė
* Areka
* Palmīra

Kateguorėjė:Medē
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Bezdiuonė

**Bezdiuonė** (kėtēp **bezdiuonka**, **malpa, merkakis**) īr gīvis, katros prėgol žvieriam, primatu būriō. 

Bezdiuonės īr gerā ėšvīstėta moskolū sėstema, tudie gal poikē kostietė tėik mediūs, tėik ont žemės. Prėikėnės galūnės ("ronkas") prisėtaikosės čioptė, laikītė vairius daiktus. Ėš kėtū gīvūnu bezdiuonės ėšsėskir sava dėdlēs smegenās tudie gal sodietėnga rokoutės so sava gentainēs. Veik vėsas bezdiuonės aktīvės īr dėina, gīven būrēs so kėita suocēlėnė hierarkėjė. 

Patiuos mondriausės ė žmuogō gėmėniškiausės bezdiuonės vadėnamas žmuogbezdiuonėm.

Žėnuomiausės bezdiuonės:
*guorėla
*šimpanzė
*baboins
*makaka
*uorangotans
*koata
*kapocins
*gėbuons

Kateguorėjė:Žvierē
Estfuolds

**Estfuolds** () - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos cėntros īr Sarpsbuorgs.

## Savėvaldībės

Estfuoldė īr 18 savėvaldībiu:

# Aremark
# Askim
# Eidsberg
# Fredrikstad
# Halden
# Hobøl
# Hvaler
# Marker
# Moss
# Rakkestad
# Rygge
# Rømskog
# Råde
# Sarpsborg
# Skiptvet
# Spydeberg
# Trøgstad
# Våler
| style="padding-left:20px;" | 400px|Municipalities of Østfold
|}

Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Fėnmarks

**Fėnmarks** () - vėina ėš šiaurės Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos cėntros īr Vadsė.

## Savėvaldībės
Fėnmarkė īr 19 savėvaldībiu:

Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Prancūzėška Vikipedėjė

thumb|Prancūzėškas Vikipedėjės luoguotėps

**Prancūzėška Vikipedėjė** () - liousuojė vikipedėjė prancūzu kalba. Ana īr tretiuojė palē dėdoma Vikipedėjė ė vėršom 1 mln. straipsniu tor.

## Nūruodas
* Prancūzėška Vikipedėjė

Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Estėška Vikipedėjė

frame|right|Estėškas Vikipedėjės luoguotėps

**Estėška Vikipedėjė** - liousuojė vikipedėjė estu kalba. Pradieta kortė 2003 m. groudė 18 d.

## Nūruodas
* Estėška Vikipedėjė

Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Hedmarks

**Hedmarks** () - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Hamars.

## Savėvaldībės

280px|right
Hedmarkė īr 22 savėvaldībės:
* Alvdal
* Eidskog
* Elverum
* Engerdal
* Folldal
* Grue
* Hamar
* Kongsvinger
* Løten
* Nord-Odal
* Os
* Rendalen
* Ringsaker
* Stange
* Stor-Elvdal
* Sør-Odal
* Tolga
* Trysil
* Tynset
* Våler
* Åmot
* Åsnes

Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Huordalands

**Huordalands** - () - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos cėntros īr Bergens.

## Savėvaldībės

Huordalandė īr 33 savėvaldībės:

Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Telemarks

**Telemarks** () - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Šėins.

## Savėvaldībės
500px|right
Telemarkė īr 18 savėvaldībiu:
# Bamble
# Bø
# Drangedal
# Fyresdal
# Hjartdal
# Kragerø
# Kviteseid
# Nissedal
# Nome
# Notodden
# Porsgrunn
# Sauherad
# Seljord
# Siljan
# Skien
# Tinn
# Tokke
# Vinje

Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Rogalands

**Rogalands** () īr vėina ėš pėitvakariu Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos cėntros īr Stavangeris.

## Savėvaldībės
right|550px|Rogalanda savėvaldībės
Rogalandė īr 26 savėvaldībės:

Bjerkreim
Bokn
Eigersund
Finnøy
Forsand
Gjesdal
Hå
Haugesund
Hjelmeland
Karmøy
Klepp
Kvitsøy
Lund

Randaberg
Rennesøy
Sandnes
Sauda
Sokndal
Sola
Stavanger
Strand
Suldal
Time
Tysvær
Utsira
Vindafjord


Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Vestfuolds

**Vestfuolds** () - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Tiuonsbergs.

## Savėvaldībės

right|300px|Vestfuolda savėvaldībės

Vestfuold īr 13 savėvaldībiu:

#Andebu
#Færder
#Hof
#Holmestrand
#Horten
#Lardal
#Larvik
#Re
#Sande
#Sandefjord
#Stokke
#Svelvik
#Tønsberg

(Nøtterøy (7) + Tjøme (13) = Færder 01.01.2018)

Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Terptautėnis Stasė Šimkaus chuoru kuonkorsos

**Terptautėnis Stasė Šimkaus chuoru kuonkorsos** ī Klaipieduo vīkstons chuoru kuonkorsos. Tas īr vėinintelis reprezentacėnės chuorėnės mozėkas kuonkorsos Lietovuo. Stasė Šimkaus chuoru kuonkorsos notėnk kuožnās ontrās metās  Pėrma sīki ons bova sorėngts 1976 m. 

## Šaltėnē

Kateguorėjė:Notėkėmā
Vakarū Agderis

**Vakarū Agderis** () - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Krėstēnsands.

## Savėvaldībės
350px|right
Vakarū Agderie īr 15 savėvaldībiu:
# Åseral
# Audnedal
# Farsund
# Flekkefjord
# Hægebostad
# Kristiansand
# Kvinesdal
# Lindesnes
# Lyngdal
# Mandal
# Marnardal
# Sirdal
# Songdalen
# Søgne
# Vennesla

Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
The Killers

**The Killers** īr „Grammy" apduovėnounėmou nuomėnouta mozėkas gropė. Gropė sosėfuormava 2002 m. ė ana īr ėš Las Vegasa miesta, Nevadas, JAV.

## Gropės narē
* **[[Brandon Flowers]]** – vuokals, klavėšėnē
* **Dave Keuning** – gėtara, prėtarēmasės vuokals
* **Mark Stoermer** – buosėnė gėtara, prėtarēmasės vuokals
* **Ronnie Vannucci Jr.** – mošamė̄jė

## Nūruodas
* The Killers uofėcēlos poslapis
* The Killers „Music.lt“ svetainie
* The Killers fanā (onglu k.)

Kateguorėjė:Mozėkontā
Pėitū Triuondelags

**Pėitū Triuondelags** () īr vėina ėš vėdorė Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos cėntros īr Truondhėims.

## Savėvaldībės
right|450px|Pėitū Triuondelaga savėvaldībės
Pėitū Triuondelagė īr 25 savėvaldībės:

Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Uoplands

**Uoplands** () - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Lėlehameris.

## Savėvaldībės
right|550px|Uoplanda savėvaldībės
Telemarkė īr 26 savėvaldībės:

Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Šiaurės Triuondelags

**Šiaurės Triuondelags** () īr vėina ėš vėdorė Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos cėntros īr Stėincheris.

## Savėvaldībės
right|450px|Šiaurės Triuondelaga savėvaldībės
Šiaurės Triuondelagė īr 24 savėvaldībės:

Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Nuordlands

**Nuordlands** () - vėina ėš vėdorė Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos cėntros īr Bodė.

## Savėvaldībės
Nuordlandė īr 44 savėvaldībės:

Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Rītū Agderis

thumb|right|200px|Rītū Agdere vėita (randuona spalva) Nuorvegėjuo

**Rītū Agderis** () - vėina ėš pėitū Nuorvegėjės apskrėtiū, katruos centrs īr Arendalės.

## Savėvaldībės

Rītū Agderie īr 15 savėvaldībiu:

* Arendal
* Birkenes
* Bygland
* Bykle
* Evje og Hornnes
* Froland
* Gjerstad
* Grimstad
* Iveland
* Lillesand
* Risør
* Tvedestrand
* Valle
* Vegårshei
* Åmli

Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Jacques-Louis David

thumb|David 1794 .m
**Jacques-Louis David** (gėmė 1748 m. rogpjūtė 30 d., mėrė 1825 m. groudė 25 d.) bova prancūzu tapītuos.
thumb|

Kateguorėjė:Prancūzėjės dailėninkā
Khana akademėjė

**Khana akademėjė** (*Khan Academy*) ī nekuomercėnis pruojėktos, skėrts pagelbietė gėlėnt žmuoniū žėnės aple ivairės muoksla srėtis. Khana akademėjė sokūrė 2006 metās JAV ėš Bangladeša kėlė̄s Salmans Khans.

## Nūruodas
Uorganėzacėjės Khan Academy tėnklopis

Kateguorėjė:Muokslos
Scanorama

**Scanorama** *(pėlns ožvadėnėms: , aba Euruopas šaliū kėna fuoroms „Scanorama“)* kuožnās metās Lietovuo notīnkontės Euruopas šaliū kėna festėvalės. Pėrmuojė lėika festėvalės souorganėzouts 2003 m.

## Tėkslā
* Sopažīndėnt Lietovuos vėizietojos so Euruopas kėna klasėkas ė šiū dėinū kėna mena paėikėmās;
* Palėktė kėna fuoromo, plėtoutė bendradarbiavėma so Baltėjės, Šiaurės ė kėtū Euruopas šaliū;
* Uoranėzoutė festėvalios, asontios „Vėlnios – Euruopas koltūras suostėnė 2009“ pruogramuo, pruopagoutė koltūras atvėroma ė koltūrėnios mainos;
* Kortė kėna fuoroma, atėdaront torėninga liousa laika galīmībes, pruopagoutė „gera“ kėna.

## Nūruodas
*Uofėcēlos festėvale „Scanorama“ tėnklopės

Kateguorėjė:Notėkėmā
Kauna radėjė stuotės

**Kauna radėjė stuotės** (**Kauna radiuofuons**, **Valstībės radiuofuons**) - pėrmuojė radėjė stuotės Lietovuo.

Kauna radėjė stuotės pradieta kortė 1910 m., kūmet carėnės Rosėjės kariaunas rīšiu tarnībos dalėnīs Kauna tvėrtuovės Žalēkalne fuortė pradė̄jė būdavuotė „Telefunken“ fėrmas 1,5 kW magtīngoma radiuotelegrapo stuoti.

Kateguorėjė:Radėjė stuotis
Alberts Kviesis

right|thumb|200px|Alberts Kviesis (1930)

**Alberts Kviesis**  (1881 m. groudė 22 d. Tervetie, dab. Dūbelės rajuons – 1944 m. rogpjūtė 9 d. Rīga, Latvėjė) - Latvėjės teisėninks, advuokats, tretesis Latvėjės prezidėnts.

## Biuograpėjė
1907 m. bėngė Tartu universiteta. Nu 1917 m. prigolė Latvėjės valstėitiu sājongā. 1930-1936 m. Latvėjės prezidėnts. Ons nedalīvava Kārle Ulmane sokėlėmė, bat ons pū tuon iteisėna Karlė Ulmanė autuorėtarėni riežėma duokūmentūs.

Kateguorėjė:Latvėjės prezidėntā
Ignats Asāns

**Ignats Asāns** (1874 – 1918 m.) gruomuotu ė raštu goldītuos latgaliu kalbuo. Liōb būt laikrašiu "Jaunys zinis" (1912-1914 m.) ė "Ļaužu bolss" (1917) redaktuorios.
 
Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Asmik Grigorian

**Asmik Grigorian** (g. 1981 m. gegožė 12 d. Vėlniou) īr Lietovuos uoperas dainėnikė, suoprans.

## Biuograpėjė
Muokėnuos Naciuonalėnie M. K. Čiorliuonė menū gėmnazėjuo fuortepėjuona, vuo pu tuo ė chuorėnė dainiavėma klasies. Tor sūnu Nuoju (gėmė 2002 m.), toriejė vīra, uoperas suolėsta Giedrio Žali.  

Grigorian, Asmik
Latgolys Radeja

**Latgolys Radeja** (žemaitėškā *Latgalės radėjs*) - radėjė stuotės, katruo transliounama latgaliu kalba. Isėkūrose Rėzeknie. Vėitėnis dažnis 103.0 FM. Galam paklausīt ėr interneto.

Žemaitėjuo analuogėškas radėjė stuotėis pa kuol kas nie.
## Nūruodas
*Svetainė

Kateguorėjė:Latvėjės radėjė stuotis
Kateguorėjė:Latgaliu kalba
Bargavuonės (rēšk)

**Bargavuonės** () īr:
*Bargavuonės (Rodėškē) - suodna Rodėškė seniūnėjuo.
*Bargavuonės (Skaistgėris) - suodna Skaistgėrė seniūnėjuo.