open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mahavidjės

miniatiūra|280x280px|Dašamahavidjės. XIX o. abruozdielis
**Mahavidjės** ( „dėdluosės ėšmintīs“) ī dieva Šivas muoteriškuosės galės (šaktės), vaizduon katras kap deivės. Tas ī hindoėzma atmainuo šaktėzmė.

Palē puranas, Šiva neleida sava patē Sati vīktė i apieravuoėjma, katra rėngė anuos tievs Dakša. Tūmet ėš Sati akiu ėšsiveržė 10 dašamahavidju (दशमहाविद्या = *daśamahāvidyā-*):

* Kali (काली) – aukštiausiuojė Brahmana apveizda;
* Tara (तारा) – deivė-kieravuotuojė;
* Tripurasundarė (त्रिपुरसुन्दरी) – trījū svietu gruožībė;
* Bhubanešvarė (भुवनेश्वरी) – dievėškuojė muotīna, kuosmuosa īsikūnėjėms;
* Bhairavė (भैरवी) – sragiuojė deivė;
* Čhinamasta (छिन्नमस्ता) – īpatingā sragė deivė, katra perēn vėsus robežius;
* Dhūmavatė (धूमावती) – smertėis, gedola deivė;
* Bagalamukhė (बगलामुखी) – deivė, katra teriuoj neprietelius;
* Matangė (मातङ्गी) – puoezėjės, žėnuojėma deivė;
* Kamala (कमला) – maluoninguojė deivė.

Kiekviena deivė tora mantra, katra skaitont ė īsivaizdounont galėma ėšsmoktė ėš samsaras ė nirvanas prīšprėšas. Muokīms aple mahavidjės radas Indjėjuo kap jau nīka budėzmos – tūmet budistėnės deivės persipīnė so hindoėstinėm.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Indoėzmos
Žemaitėškuos Vikipedėjės istuorėjė

**Žemaitėška Vikipedėjė** startava 2006 m. kuova 25 d.

* 2007 m. vasarė 9 d. pasėikta **1 000** rėba. 1000-asis straipsnis – Vidmantas Plečkaitis.
* 2007 m. bėrželė 27 d. pasėikta **2 000** rėba. 2000-asis straipsnis – Bėblėjė.
* 2007 m. rogpjūtė 18 d. pasėikta **3 000** rėba. 3000-asis straipsnis – Ledžingas.
* 2007 m. spalė 14 d. pasėikta **4 000** rėba. 4000-asis straipsnis – Chosė de San Martins.
* 2008 m. sausė 24 d. pasėikta **5 000** rėba. 5000-asis straipsnis – Atsėnaujėnontė energėjė.
* 2008 m. kuova 12 d. pasėikta **6 000** rėba. 6000-asis straipsnis – Lietovuos statotā‎.
* 2008 m. lėipas 21 d. pasėikta **7 000** rėba. 7000-asis straipsnis – Batakiū GS.
* 2009 m. vasarė 25 d. pasėikta **8 000** rėba. 8000-asis straipsnis – Gēbolē.
* 2009 m. kuova 30 d. pasėikta **9 000** rėba. 9000-asis straipsnis – Žemės adīna.
* 2009 m. balondė 7 d. pasėikta **10 000** rėba. 10 000-asis straipsnis – Kamėinėnes lāsteles.
* 2009 m. lėipas 15 d. pasėikta **11 000** rėba. 11 000-asis straipsnis – Eksperins.
* 2009 m. siejės 18 d. pasėikta **12 000** rėba. 12 000-asis straipsnis – Krūtėis viežīs.
* 2011 m. siejės 11 d. pasėikta **13 000** rėba. 13 000-asis straipsnis – Saulius Gegieckas.
* 2015 m. bėrželė 3 d. pasėikta **14 000** rėba. 14 000-asis straipsnis – Banberis.
* 2016 m. vasarė 23 d. pasėikta **15 000** rėba. 15 000-asis straipsnis – Medecėnėnē ruobuotā.
* 2017 m. sausė 29 d. pasėikta **16 000** rėba. 16 000-asis straipsnis – Apošruots.

Kateguorėjė:Vikipedėjė
Brahmans

**Brahmans** () ī tuokis žuodis, katruos senuobės Indėjės pėliosuopėjuo, īpatingā vedantuo, rēšk patė aukštiausė tikruobė, ciela svieta dūšė. Tas nie kuokė asaba, ale nikap nešgolduoma vėršenībė, katra būn neprigolnā anėi nug čiesa, anėi nug erdvės. Ėš Brahmana vėskos rondas, anamė gīven ė i ana pagrīžt, ka apent atgimtom.

Tasā žuodis gausē mėnavuojams Rigvėduo ė kėtūs vedūs, ale tenās rēšk malda, švėnta žuodi, žuosmė. Kap ė graiku loguosos, *brahman* pamažo ėš švėnta žuodė palėi svieta koriantė dievībė-žuodio.

Skėras do Brahmano: vėins, kor tor savībės (*saguṇa*), ė kėts, kor netor savībiu (*nirguṇa*).

* Nirguna brahmans ī absuoliots, katron nēn kap nuors pavadintė. Šėtap brahmana sopront muokītuos Šankara ė ciela advaita vedantas tradėcėjė. Rokunama, ka nirguna brahmans tapatinamas līgos ī atmanou (tas ī, žmuogous neasabnā dūšē), vuo vėskos kū galam aplė anon isivaizdoutė ī muons (majė). Ramanudžas vėšėštha advaitas muokīmė rokoun, ka brahmans ī paskuojė ė barėbė tėkruobė, ale ons būktās gal pasirēkštė ė kap īšvara (Vėišpats).
* Saguna brahmans ī absuoliots, katros tora sava dievėškas skvarmas, kap Višnos aba Šiva.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Indoėzmos
Hameris Deroburts

miniatiūra|Hameris Deroburts
Sers **Hameris Deroburts** (nauru ė onglėška: *Hammer DeRoburt*, gėmė̄s 1922 m. siejės 25 – mėrė̄s 1992 m. lėipas 15) bova Nauru puolitėks, 1968–1968, 1968–1976, 1978–1986 ė 1986–1986 bova Nauru prezidėnts.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Samlandu dēlekts

upright=1.25|miniatiūra|Prūsu žemės
**Samlandu dēlekts** aba **sembu dēlekts** – prūsu kalbuos tarmie, katra bova šniakama Sembas terituorėjė, dabartėnie Kaliningrada srėtie. Prigol baltu kalbū gropē. Samlandu dēlekts īr mėrė̄s dēlekts.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Baltu kalbas
Juons Biliūns

miniatiūra|Juons Biliūns
**Juons Biliūns** (liet. *Jonas Biliūnas*, gėmė̄s 1879 m. balondė 11 d. ė mėrė̄s 1907 m. groudė 8 d.) bova lietoviu rašītuos. Ons garsiejė sava līrėnė pruoza poblėcėstėka.

Gėmė dėdlie valstėitiu šeimuo Aukštaitėjuo, Niūronīsė. 1891–1899 m. muokės Liepuojės gėmnazėjuo, tenās dalėvava slaptam lietoviu būreli. I konėgus, kap nuorėjė tievā, niejė. Lonkė Doparta onėversetėta medėcėnas fakolteta, ale diel vēkluos prīš cara valdė, ėšmests. Gīvena Šiauliūs, paskom Panevėžie, muoītujoava, rašė i spauda, leida gazietas, bova aktīvos suocēldemuokratu partėjės veikies.

1903 metās ėšvīka muokītis i Leipcėga, paskom i Ciūrėcha, ale sosirga džiuova ė 1905 grīža i Lietova. Daug rašė. Gīdies Zakuopanie, kamė ė mėrė 1907 metās. 1953 m. parlaiduots Lietovuo, prī Liodėškiu pėliekalnė, šalėp Anīkštiū.

## Raštā

### Nuovelės:

* „Brisiaus galas“
* „Nemunu“
* „Vagis“
* „Laimės žiburys“
* „Kliudžiau“
* „Žvaigždė“
* „Lazda“
* „Joniukas“
* „Ubagas“

### Apīsakas:

* „Liūdna pasaka“

Kateguorėjė:Lietovuos rašītuojē
Aglouna (Mėnėjė)

**Aglouna** īr opalis Žemaitėjuo, kairės posės Mėnėjės ėntaks. Prasided Gėrėninkūs, 8 km i rītus nug Gargždū. Līlavuo (vingoriuo) ont peitvakariū par Šnaukštus, išsiteis, tek ont pėitū par Aglounėnus, kert nauja keli Nr. 141 ėš Klaipiedas i Prīkolė. Ītek i Mėnėjė 32,3 km nug anas žiuotiū Atmatuo, 1 km i šiaurės nug Prīkolės.

Suodas šalep Aglounas: Gėrėninkā, Šnaukštā, Pėktuožē, Poškos, Aglounėnā, Kantvainē, Būdvėitē, Stragnā I.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Bolbėnē blīnā

miniatiūra|
**Bolbėnē blīnā** īr tuokis jieds, katras īr taisuoms  ėš bolbiu, dėdlē popoliaros Euruopuo ė Žemaitėjuo.
Kateguorėjė:Jiedē
Miša Jakuobs

miniatiūra|Miša Jakuobs
**Miša Jakuobs** (g. 1949 m. rogpjūtė 7 d., Telšē, Telšiū rajuons) bova Lietuovos pedaguogs, Vėlniaus Šoluoma Aleichėma ORT gimnazijas dėrektorios (1991 – 2020).
Kateguorėjė:Lietovuos pedaguogā
Anetans

miniatiūra|Apskrėtėis vėita vėsuo Nauru saluo
**Anetans** īr Nauru apskrėtės. Anuos pluotībė ī 1 km². Apskrėtie gīven aple 928 žmuoniū (2004).

## Šaltenē

Kateguorėjė:Nauru apskrėtis
Nauru gimnos

**Nauru gimnos** da īr oficēlē vadėnams *Nauru bwiema* ("Nauru dainė"). Mozėkas autuorios - Lorensos Henris Hiksos (*Laurence Henry Hicks*) vuo teksta autuorė - Margareta Hendri (*Margaret Hendrie*).

## Gimna tekstos
Nauru bwiema, ngabena ma auwe.

Ma dedaro bwe dogum, mo otata bet egom.

Atsin ngago bwien okor, ama bagadugu

Epoa ngabuna ri nan orre bet imur.

Ama memag ma nan epodan eredu won engiden,

Miyan aema ngeiyin ouge,

Nauru eko dogin!

Kateguorėjė:Nauru
Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā
Ryanair skrėdėms 4978

miniatiūra|
**Rīanair skrėdėms 4978**  – (skrīdėma nomarės  **FR4978**) 2021 m. gegožė 23 d. Airėjės uora lėnėju "Ryanair" skrėdėms ėš Atienu i Vėlnio. Liektovs bova, devos žėne, ka būktās liektovė ī buomba, notopdīts Mėnskė, Godėjuo. Bova sojīmts godu žornalėsts, katrs toriejė prīgluobsti Lietovuo.

Mėslėnama, ka ton bova sorēžėsouts loektova notopdīms, ka Godėjės valdė pagruobtu uopuozėcėjės žornalėsta.

## Šaltenē

Kateguorėjė:notėkėmā
Ruomans Pruotasievėčios

miniatiūra|
** Ruomans Pruotasievėčios** (gėmė̄s 1995 m.) ī Godėjės žornalėsts, onkstiau bovė̄s „Telegram“ kanala *Nexta gl.* redaktuorios.

Anou 2021 m. gegožė 23 d. areštava Godėjės valdė, ons naprītink prezėdėntou Aleksėndrou Lokašėnkā. Anuo valdė pagruobė kūmet ons skrėda ėš Atienu i Vėlnio.

Kateguorėjė:Žornalėstā
Kateguorėjė:Baltarosėjės žmuonis
Uors (miestalis)

miniatiūra|Uors
**Uors** (nauru ė ) ī miestalis Nauru, Aiva apskretie. Anuo pluotībė ī 1 km². Miestalie gīven aple 500 žmuoniū (2007 m.).

## Abruozdielē

Abruozdielis:AOG Tabernacle, Aiwo.jpg
Abruozdielis:NRU-OD-N-Aiwo Hotel.jpg
Abruozdielis:Linkbelt1999-Anzeigetafel.jpg
Abruozdielis:Linkbelt1999-Banner.jpg
Abruozdielis:Pizza shop Nauru.jpg

Kateguorėjė:Nauru miestā
Anībars

miniatiūra|Apskrėtėis vėita vėsuo
**Anībars** īr Nauru apskrėtės. Anuo pluotībė ī 3,1 km². Apskrėtie gīven aple 259 žmuoniū (2004).

## Abruozdielē

Abruozdielis:Living on a Blue Planet - Nauru.jpg
Abruozdielis:Nauru(10).jpg
Abruozdielis:Nauru(32).jpg
Abruozdielis:Nauru Anibare Bay.jpg


## Šaltenē

Kateguorėjė:Nauru apskrėtis
Australėjės duoleris

**Australėjės duoleris** – uofėcēlė Australėjės, Nauru, Tuvalu ė Kėrėbatė valiota. Tonkiausē Australėjės duolere sėmbuolės ī parbraukta S raidie $. Anuo kuods – AUD.

Kateguorėjė:Valiota
Kateguorėjė:Australėjė
Šaliū sārašos palē gīvėntuoju skaitliu

miniatiūra|516x516px|
**Šalis palē givėntuojus**: 

Kateguorėjė:Valstībės
Kateguorėjė:Geuograpėjės sārašā
Liudvėgs Skotis

miniatiūra|
**Liudvėgs Skotis** (*Ludwig Derangadage Scotty*; 1948 metās bėrželė 20 dėina - 2026 metās vasarė 25 dėina) bova Nauru puolitėks, 2003 – 2003 ė 2004 – 2007 bova Nauru prezidents. 2013 – 2016 bova Nauru premjiers.
Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Frederiks Pitčėris

miniatiūra|
**Frederiks Pitčėris** (*Frederick Pitcher*)  bova Nauru puolitėks, lapkristė 10 – lapkritsė 15 bova Nauru prezidents.

Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Naurėitiu kalba

**Naurėitiu kalba** (*Dorerin Naoero*, *Ekaiairũ Naoero*) ī austronezėitiu šeimuos kalba, katra īr šnekama vėsuo Nauru saluo. Ana ī uofėcēlė Nauru valstībie.
## Abecielė
a, ã, e, i, o, õ, u, ũ, j, b, c, d, f, g, h, j, k, l, m, n, ñ, p, q, r, s, t, w, y, z.

Kateguorėjė:Kalbas
Bernards Dovijogs

**Bernards Dovijogs** (*Bernard Annen Auwen Dowiyogo*) bova Nauru puolitėks, 1989 – 1995, 1996 – 1996, 1998 – 1999, 2000 – 2001, 2003 – 2003 ė 2001, 2003 – 2003 bova Nauru prezidents.

Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Sprents Dabvīds

miniatiūra|
**Sprents Dabvīds** (*Sprent Arumogo Dabwido*) - Nauru poltiėks, 2011 – 2013 bova Nauru prezidėnts.

Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Lagumuots Garis

**Lagumuots Garis** (*Lagumot Gagiemem Nimidere Harris*) bova Nauru politėks, 1978 – 1978 ė 1995 – 1996 buvo Nauru prezidėnts.

Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Sėgėts Puoškos

**Sėgėts Puoškos** (1957–2021 m.) bova Lietovuos puoets, lėteratūras vākam goldītuos. Lėterata karjiera pradiejė 1991 m.

Kateguorėjė:Lietovuos rašītuojē
Kenans Adangs

**Kenans Adangs** (*Kennan Ranibok Adeang) –* bova Nauru puolitėks, 1986 – 1986 ė 1986 – 1986 bova Nauru prezidents.
Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Kėnosos Arojs

**Kėnosos Arojs** (*Nangindeit Temanimon Kenas Aroi*) bova Nauru puolitėks, 1989 – 1989 bova Nauru prezidents.

Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Markusos Stėfėns

miniatiūra|
**Markusos Stėfėns** (*Marcus Stephen*) bova Nauru puolitėks, 2007 – 2011 bova Nauru prezidents.
Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Rėnė Garis

Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
**Rėnė Garis** (*René Reynaldo Harris*) bova Nauru puolitėks, 1999 – 2000, 2001 – 2003, 2003 – 2003 ė 2003 – 2004 bova Nauru prezidents.
Rūbens Kuns

**Rūbens Kuns** (*Ruben James Tullen Kun*) bova Nauru puolitėks, 1996 – 1997 bova Nauru prezidents.

Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Kinza Klodumars

**Kinza Klodumars** (*Kinza Godfrey Clodumar*) bova Nauru puolitėks, 1997 – 1998 bova Nauru prezidents.

Kateguorėjė:Nauru prezidėntā
Stašionīs

miniatiūra|Stašionīs
**Stašionīs** () ī kaims Ėgnalėnas rajuonė, Rėmšės seniūnėjuo. Anuo 2011 metās gīvena 24 žmuonis.

Kateguorėjė:Ėgnalėnas rajuona gīvenvėitės
Sapopans

**Sapopans** (isp. *Zapopan*) ī miests Meksėkuo, Chaliska valstėjuo, Gvadalacharas aglomeracėjuo, ont šiaurės vakarū nuog Gvadalacharas miesta. Tas ī svarbos tekstėlės, jiedė, alektruonėkas pramuonės cėntros. Sapopana bazėlėka so XVI o. Panuos Marėjės skolptūra ī dėdlis katalėku pėlėgrėmu cėntros. Miestė vēk šmuots Gvadalacharas onėversėtetu fakoltetu.

Sapopana ispanā pabūdavuojė 1541 metās.

Kateguorėjė:Meksėkas miestā
Ilja Varlamovs

miniatiūra|Ilja Varlamovs
**Ilja Varlamovs** (; gėmės 1984 m. sausė 7 d. Maskvuo, Rosėjuo) — žīmos Rosėjės žornalėsts, vėsuomenės vēkies, verslėninks, bluogėris ė fuotograps.

Īr sokorpės repuortaža tēpuogė api Lietova (cėklou „30 metu be SSRS“ (), kor Lietovā oždiets epitets „Svēka žmuogaus Baltarosėjė“ () diel daug i Vėlnio pabiegosiu baltarosiu ė bendruos Lietovuos ė Baltarosėjės istuorėjės.

## Abruozdielē

Abruozdielis:Манежная 2010.jpg|Pruotestā
Abruozdielis:Майдан 2014.jpg|Euruomaidans
Abruozdielis:Маковая плантация в Афганистане.jpg|Afganėstans
Abruozdielis:Омск фото Варламова.jpg|Uomsks

Kateguorėjė:Žornalėstā
Kateguorėjė:Rosėjės žmuonis
Guntis Pujāts

**Guntis Pujāts** (g. 1981 m. kuova 24 d. Maduonuo, Latvėjuo) - nūg 2019 m. Latvėjės valstībės robēžiaus apsauguos ternības vėršėnīnks.

Pujāts tor vėršaus 25 metu darba patėrėma dėrbont Latvėjės vėdaus rēkalu mėnesterėjuo. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Hostinger

**Hostinger International Ltd.** - patīms darboutuojāms prėgolontė interneta paslaugu bėnduovė. Hostinger ožsėjem tėnklopiu tepėnėma ė duomenu
regėstavėma paslauguom. Hostinger tor doumanu cėntrūs keliuos svieta valstībies, tamė terpie ė Lietovuo.

## Istuorėjė
Bėndruovė ėkorta 2004 m. Kaunė. 2007 m. bova ėkorts bėndruovės skīrios *000Webhost*. 2008 m. bova ėkorts skīrios *Hosting24*, katras tor doumanū cėntros JAV ė JK.

Kateguorėjė:bėndruovės
Hallingdølen

**Halingdiuolen** () - regijuonėnis Nuorvegėjės regijuona Halingdalė gazieta. Ana pradieta lēstė 1936 m. Uolė miestalie Nuorvegėjuo. Nu 1995 m. palėka bolvarėnio.

## Prigavėmā
2014 m. gazieta gava metu Euruopas vėitėnės gazietas nuominacėjė. 

Kateguorėjė:laikraštē
Mia Khalifa

**Mia Khalifa** - JAV-Lėbana media asmenībe ė aktuorė. Aktuorės karjiera pradiejė 2014 m. spalė mienesie.

## Gīvenėms
Gėmė Lėbanė, bat 2000, aba 2001 m. ėšėbiega krūvuo so šėima i JAV. 

Kateguorėjė:JAV žmuonis
The Carpenters

miniatiūra|The Carpenters (1972)
**The Carpenters** - legendėnė Jongtėnės Amerėkas Valstėjės poupa gropė. Ona pradėjė sava karjėra 1968 metās. Kuožnās metās pardoudama aple 1 mėlėjuona garsa ėrašo, vuo krūvuo The Doors perdavė 76 mėlėjuonos garsa ėrašo. Kuožnās metās pardoudama aple 0,5 mėlėjuona garsa ėrašo, vuo krūvuo The Doors perdavė 90 mėlėjuonos garsa ėrašo.

## Narē

* Richard Carpenter – voukals, klavėšėnē ėnstromentā
* Karen Carpenter – voukals, mošamėijė ėnstromentā

## Dėskuograpėjė

* *Ticket to Ride* (1969 m.),
* *Close to You* (1970 m.),
* *Carpenters* (1971 m.),
* *A Song for You* (1972 m.),
* *Now & Then* (1973 m.),
* *Horizon* (1975 m.),
* *A Kind of Hush* (1976 m.),
* *Passage* (1977 m.), 
* *Christmas Portrait* (1978 m.),
* *Made in America* (1981 m.),
* *Voice of the Heart* (1983 m.),
* *An Old-Fashioned Christmas* (1984 m.),
* *Lovelines* (1989 m.),
* *As Time Goes By* (2004 m.).

Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Wojack

**Wojack** - interneta mems, katros vaizdoun prasta jauna žmuogieli. Mems sokorts 2010 m. 

Kateguorėjė:internets
Einár (mozėkonts)

**Einár**, pėlns vards ***Nilsos Kurts Eriks Einars Grjonbergs*** (*Nils Kurt Erik Einar Grönberg*, 2002–2021 m.) bova Švedėjės repa mozėkonts. Ons bova dėdlē puopolēros nūg 2018 lėgė 2021 m., liuob dainiuotė aple nosikaltstamoma biedas. Nūšauts Stokhuolmė.

## Albomā
**Första klass* (2019 m.)
**Nummer 1* (2019 m.)
**Welcome to Sweden* (2020 m.)
**Unge med extra energi* (2020 m.)

Kateguorėjė: Švedėjės mozėkontā
Saulios Plėnkos

**Saulius Pilinkus** - žėnuoms Lietovuos koltūras tėries, istuorėnės laiduos "Daiktų istorijos" ("Rakondu istuorėjės") par LRT televėzėjė vedies. Liob gīvent Izraelie. 

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Dota 2

miniatiūra|Vėršielis
**Dota 2** – MOBA 2013  m. pasėruodės kuompioterėnis žaidėms.

Kateguorėjė:Kuompioterėnē žaidėmā
Ramūns Buogdans

**Ramūns Buogdans** () ī Lietovuos ė terptautėnės puolėtėkas apvėizietuos, rašītuos, žornalėsts.

## Darbā

Ī ėšgoldė̄s šmuota knīngū aple XXI o. pradiuos Rosėjės ėr Okraėnas vaina.

Tonkē ėšgolda analėtėnius strāpsnius aple terptautėnė ė Lietovuos puolėtėka.

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Paršalėms

**Paršalėms** (muokslėškā da vadėnams **ūmė virosėnė respiratuorėnė infekcėjė** (ŪRVI) – ožkretiama virusėnė vėršotėniu alsavėma takū (nuosėis ė lielės) infekcėjė. Žėnuomė daugiau kāp 200 virosu, galontiu sukeltė peršalėma, ale dažniausė rinovirusā, koronavirusā, adenovirusā ėr enterovirusā īr.

Paršalėms vėina dažniausių žmuogu ėštėnkontiu lėgū īr. Vėdotėnėškā kuožnos soaugės žmuogos serg 2-4 kartos par metos, ale vākā — 6-8. Peršalėms pavuojėngs nie ė praēn pu 3-7 dėinū, ale kai katrėi simptuomā gal ožtroktė ligė trėjū nedieliu.

Paršalėms čiesās somaišuoms so gripo, katros pavuojėngesnė lėga īr ė katrou karakterėzoun aukšta kūna temperatūra, šaltkrėtis, kaulu ė moskolū suopiejėmā. Ans tepuogė duorā negīduoms gal dažniau nekāp peršalėms sokeltė komplikacėjės, kāp ontā, plautiu oždegėma. 

Paršalėmou nie ėšrastas vakcėnas. Nu paršalėma geriausē serg paduoros ronku mazguojėms, akiū, nuosėis ė bornas negraibīms nemazguotuom ronkuom, kāp ė toriejėmasės atstoma nu žmuoniū, katrėi serg. Īr iruodėmu, ka gal padietė ė veida maskės.

ICD-10 sistemuo paršalėms klasėfėkounamas kāp J00.

Kateguorėjė:Virosėnės lėgas
Abasidu kalifats

**Abasidu kalifats** (العبّاسيّون‎, *al-‘Abbāsīyūn*) bova Artėmousiūs Rėtūs egzėstavės kalifats, katron ikurė abasidā, vėina magtīngiausiu musulmuonu dinastėju. Abasidu kalifats ėšbova nu 750 metu, kumet nablėka Umajadu kalifata, ligė pat 1258 m., kumet dėdlė kalifata dalės palėka Monguolu imperėjē.

## Tēpuogė veizieket
* Senuojė Persėjė

Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Kateguorėjė:Azėjė
Gėnklos

[thumb|[Šiaurės Kuoriejė ruoda sava gėnkloutė par parada.]]
**Gėnklos** ī žmuogaus nauduojams pariedīms, skėrts sožaluotė. Gėnklā nauduojamė, ka padėdėntom tuokiu darboutiu kāp mediuojėms, nusėkaltėms, tvarkuos sotoriejėms, gėnība ė vaina vuo kuova. Platesniam kuontekstė gėnklo gal laikītė kuožna bi kon, kas paded igītė taktėni, strategėmi, medegėni vuo pruotėni privaloma prīš neprieteli vuo objekta.

Palėkt gėnklo gal ivairē dāktā – brūklē, kūlē, botelē, krieslā, automuobėlē, ale īr tēpuogė specēlē sokonstruotu gėnklū – nu paprastiesniu kėrviu ė šuobliu ligė sodietėngiesniu muoderniu šaunamu gėnklū, tanku, tarpžemīnėniu balėstėniu raketu, kondoulėniu gėnklū ė kibergėnklū.
Simpuonėjė

**Simpuonėjė**, **simfuonėjė** – mozėkas žanros, cėklėnis kūrėnīs, tonkiausē sosidiedons ėš ketoriū daliū ė skėrts simpuonėniam orkestrou atlėktė. Tēpuogė īr simpuonėju, katruos gėidama (pvz., Bethovena devėntuojuo). Nuors žuodis vartuots da senuobės graiku ė diutuo īr toriejės daug znuočīnu, dabartėniam apibrežėmou taikuoms termėns sosėskvarmava klasėcėzma gadīnie XVIII o. ontruojuo posie, vuo anuos pradėninks austru kompuozėtuorios Francos Džuozeps Haidnos īr.

## Žīmiausi žonra atstuovā
Gal teigtė, ka simpuonėjės žonra nuogniausē ėšplietuojė Vienas klasėkėnē kompuozėtuorē:

# Francos Džuozeps Haidnos (1732–1809) – 104 simpuonėjės („Atsisvėnėma“, „Imperatuorėškuojė“, „Siorprėzos“, „Londona“).
# Volfgangs Amadiejos Muocarts (1756–1791) – 41 simpuonėjė („Prahas“, „Parīžiaus“, „Jopėterė“, G-moll)
# Liodvėks van Bethuovens (1770–1827) – 9 simpuonėjės („Heruojėnė“, „Lėkėma“, „Pastuoralėnė“, „Devėntuojė“)

Ėš lietoviu kompuozėtuoriu simpuonėju īr parašė̄s Mīkaluos Kuonstantėns Čiorliuonis, Giedrios Koprevėčė, Juonis Tamoliuonis, Fausts Latiens, Alvids Remesa ė Ontuons Rekašios

Kateguorėjė:Mozėka
Sunėzmos

thumb|upright=1.2|Islamėškas šalis.
**Sunėzmos** (arabėškā سُنِّيّ – sunnyy) ī pamatėnė islama šaka, vieras (religėnė) muokīma šaltėnio pripažīstontė Korana ė suna. Sunėtā sodara 85%-90% vėsū svieta musulmuonu. Daugoms Indonezėjės, Pakėstana, Bangladeša, Egėpta, Juordanėjės, Palestėnas, Afganėstana, Jemena ė Sauda Arabėjės kāp ė dėdlis šmuots kėtū islamėšku valstībiu musulmuonu īr sunėtā.

Lietovuo mažne vėsė musulmuonā ir sunėtā. Lietovuo īr ketorės mečetės, tonkiausē nauduojamas sunėtu. Žemaitėjuo mečetiu nie.

Islama tīriejē nesotar, katruos duogmatėnės tendencėjės prigol sunėzmou. Nu onkstība čiesa ėšskėriamas trīs gropės priskėriamos sunėtams: ašarėtās vadėnamė Abu Hasana al Ašarė (mėrė 935 m.) pasiekiejē, maturitidā – Abu Mansūra al Maturidė (mėrė 941 m.) pasiekiejē ė kėtēp ožvardėnama trečė gropė, katra īr daugiau tradiciuonalėstėnė ė katra atmet racionalu dėskorsa, katra palaika kėto dvė gropė.

Kateguorėjė:Islams
Azėrbaidžianėitiu kalba

miniatiūra|Žemielapis, ruodons kalbuos paplėtėma.
**Azėrbaidžianėitiu kalba** (da vedėnama *Azeri*, *Azərbaycan dili*) – tiorku kalbū gropės kalba. Azėrbaidžiana valstībėnė kalba. Kalba ėšplėtosė tēpuogė Iranė, Grozėjuo, Rosėjuo, Irakė, Torkėjuo. Krūvuo svietė īr aple 23–30 mln. žmuoniū, katrie rokounas azėrbaidžianėitiu kalba. Azėrbaidžianėitiu kalbuos leksėkā dėdlė itaka padėrba persu ė arabu kalbas.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Azėrbaidžiana manats

**Azėrbaidžiana manats** (ISO 4217 kuods: *AZN*, ₼; Azėrbaidžanėitiu kalba: *Azərbaycan manatı*) - uofėcēlė Azėrbaidžiana valiota. Pats žuodis "manat" rosu kalbuo rėikš pėnings. Pėrmė manats Azėrbaidžiana bova nū 1919 lėgė 1923 m. Dabartėnē manatas i apīvarta ėšlēstė 1992 m. rogpjūtė 15 d. Muonetas: 1, 3, 5, 10, 20, 50 kapėiko. Banknuotā: 1, 5, 10, 20, 50, 100 manato. Leida Azėrbaidžiana Banks.

thumb|200px|right|Azėrbaidžiana manats
thumb|200px|right|Azėrbaidžiana kapėiko

## Šaltenē

## Nūruodas

* Geriausias Azėrbaidžiana manats (AZN) kursas bankuose (onglėškā)

Kateguorėjė:Valiota
Kateguorėjė:Azėrbaidžians
Akalīčė

**Akalīčė** () - Alītous rajuonė, Aluovės seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2011 metās gīvena 45 žmuonis.
Aluovė

**Aluovė** () īr Alītous rajuonė esons miestalis. Aluovės seniūnėjės cėntros.

I pėitū šmuota nūg miestalė īr Aluovės ežers.

## Istuorėjė

Aluovės vėituo žmonės gīven aplė 2000 metu.

2011 metās gīvena 552 žmuonis.

Kateguorėjė:Alītaus rajuona gīvenvėitės
Puoteruonīs

**** () īr Alītous rajuonė, Aluovės seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Šalėmās stūksa pėliekalnis (Mėlžėnū kalns).

## Istuorėjė
thumb|left|265px|Šiaurėnis suodas šmuots nūg pėliekalne
2011 metās gīvena 70 žmuoniu.

Kateguorėjė:Alītaus rajuona gīvenvėitės
Mokas šolnės

**Mokas šolnės** īr mažos puožemėnės ežers Nauru saluo. Anuo pluotībė ī 0,2 ha. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Nauru ežerā
Anabara ežerā

**Anabara ežerā** (nauru kalba: *ijited Anabar*, ) īr ežerū gropė Nauru saluo. Dėdliausio ežero pluotībė ī 10 000 m².

## Šaltenē

Kateguorėjė:Nauru ežerā
Anībara īlinkė

miniatiūra|
**Anībara īlinkė** īr īlinkė Nauru saluo, Anībara apskrėtie, prī veišbotė. Īr pliažos ė ousts.
Kateguorėjė:Nauru
Mikails Bakunins

**Mikails Bakunins** (; g. 1814 m. gegožė 30 d. – m. 1876 m. bėrželė 13 d.) – vėins glabniausiu Rosėjės anarkėstu, kuolektīvėnė anarkėzma pradėninks.

Pradžiuo Bakunins bova Karla Marksa šalėninko, ale paskiau jodvėiju kelē pasoka skėrtėnguom krīptėm. Bakunins krėtėkava pruoletarijata dėktatūras idiėje ė pranašava, ka marksėstėniūs režėmūs pruoletarijats ne valdīs, vuo patsā būs valduoms. Bakunina idiejės palėka puopulērės tarp tuokiū anarkėstu, kāp Noams Chomskis, tēpuogė anuos palėka duovi korontiems kuonspiracėjės teuorėjės.

Kaliejė Šlėselborga tvėrtuovie, do karto noteists smertėis bausmie, tėk vīka anuos ėšvengtė.

Kateguorėjė:Rosėjės rašītuojē
Kateguorėjė:Anarkėstā
Kateguorėjė:Rosėjės fėluosuopā
Genē

**** () - Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Suoduo ī pašts (LT-64053).  

## Istuorėjė
2011 metās gīvena 309 žmuonis.
Mikails Lomonosuovs

**Mikails Lomonosuovs** (; g. 1711 m. lapkristė 19 d. [vagol Joliaus kalėnduorio: lapkristė 8 d.] Mišaninskaja suodnuo – m. 1765 m. balondė 15 d. [vagol Joliaus kalėnduorio: balondė 4 d.] Sankt Peterborgė) – rosu puoets, kemėks, rosu kalbuos reformatuorios – muokslėninks universals. Vėini glabniausiu anuo muokslėniu atradėmu bova Veneras atmuospera ė masiu tvermies diesnis kemėnies reakcėjuosė.

Kateguorėjė:Rosėjės muokslėninkā
Kateguorėjė:Rosėjės puoetā
Kateguorėjė:Kemėkā
Ingrėda Šėmuonītė

**Ingrėda Šėmuonītė** (*Ingrida Šimonytė*, g. 1974 m. lapkristė 15 d. Vėlniou) – Lietovuos akuonuomėstė, puolitikė, Andriaus Kobėliaus kabėneta finansu ministrė (2009-2012 m.), Seima narie ė aštouniuolėktas Vīriausībės Ministrė Pėrmėninkė.

Tēpuogė dalīvava 2019 m. Prezidėnta rinkėmūs, anū pėrma tora laimiejė, ale ontram torė pralaimiejė Gėtanou Nausiedā.

|-

|-

Kateguorėjė:Lietovuos ministrā pėrmėninkā
Kateguorėjė:Lietovuos ministrā
Revā

**** () - Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2011 metās gīvena 31 žmuogos.
Žaunėirėškē

**** () - Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo, ož 5 km i šiaure nūg Alītous esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2011 metās gīvena 117 žmuoniū.
Mienolė kuoluonėzavėms

[250px|thumb|Menėne [NASA Mienolė kalnakasības uoperacėjė.]]

**Mienolė kuoluonėzavėms** ī hėpuotetėnė žmuonėjės galėmībė kuoluonėzoutė Mienolė. I Mėnoli jau bova nusilēdė̄ žmuonis, ton pėrmė padarė JAV NASA astruonautā, vuo pats pėrms ont Mienolė žengė JAV astruonauts Nėls Armstruongs 1969 m. Mienoli tonkē lonka ruobuotėnės mėsėjės. Mėslėnama, ka Mienolė kuoluonėzavėms gal būt naudīngs vėsā kuosmuosa tīrėmū raidā. Akanuomėškā gal būt vertings Mienole ėštekliu ėšgavėms ė panauojėms Mienolie, aba aksportounont tūs ėšteklius i Žemė.

Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Botkūnā

**Butkūnai** () - Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Lėgė Alītaus 2 km. 

## Istuorėjė
2011 metās gīvena 47 žmuonis.
Dobienā (Alītos)

**Dubėnai** () - Alītous rajuonė, Alītaus seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2011 metās gīvena 18 žmuoniū.
Ekspaltos

thumb|250px|Ont kelė švėižē ožkluots ekspaltos
**Ekspaltos** ī tuokė kėita, lėngvā besilīdontė medega, katra sosided ėš bitoma ė smolkiu mėneralėniu medegu.

Būn gomtėnis ekspaltos, katros sosidara ėš negėlē slūgstontės naptuos. Vuo tonkiausē ekspaltos ėšdėrbams ī: somaiša bitoma so smėltėm, mėneralėnėm medeguom. Tuoks ekspalta ė smielė mėšėnīs (ekspaltbetuonis) tink kluotė keliam, šalėgatviam, nauduonoms kap ėzuoliacėjė medega.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Medegas
Interlingue

right|100px
**Interlingue** (aba *Occidental*) īr dėrbtėnė kalba, katra liousā ruokounas aplė 50-500 žmuoniū. Ton kalba 1922 metās sokūrė Baltėjės vuokītiu muokītuos, matematėks Edgars de Vols.

Daugoms tuos kalbuos žuodiu parēn ėš ruomanu kalbū.

## Nūruodas

* Occidental: The International Auxiliarī Language

Kateguorėjė:Dėrbtėnės kalbas
Kukurūzos

thumb|180px|Kukurūzā

**Kukurūzos** () īr javs, katros muokslėškā prigol pri varpėniu augalū (*Poaceae*) šeimīnas. Kėlėma ī nug Amerėkas žemīna, ale dabar platē augėnams vėsou svietė.

Augals vėinmetis, ožauga ligė 1-3 m aukštoma, vuo čiesās gal prigautė ligė pat 5 m. Lapā platūs. Žīd lėipas − spalė mienesēs. Vaisē jiedamė – ėš kukurūzu mal mėltus, šera gīvuoliam, taisa kanservus ė kt.

Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Kateguorėjė:Javā
Mingu dinastėjė

thumb|Mingu šalėis terituorėjė.
**Mingu dinastėjė** (kėnėškā 明朝 = Míng Cháo) bova dinastėjė, ikorta pu monguolėškas Juan dinastėjės ė Kėnėjė valdios 1368–1644 m. Mingu šalės bova vadėnama „Dėdliuojė Mingu imperėjė“ (大明國; Dà Míng Guó). Suostėnė – Nankins, ale vieliau palėka Pekins. Dinastėjės pradėninks – imperatuorios Hong U. Ton dinastėjė pakeitė Čingu dinastėjė.

Kateguorėjė:Kėnėjės istuorėjė
Kateguorėjė:Bovosės imperėjės
Jūzos Pabrieža

thumb|180px|Jūzos Pabrieža 2007 metās

**Jūzos Pabrieža** (gėmė̄s 1955 m. siejės 30 d. Skoudė) ī žemaitiu kalbėninks, duocėnts, Šiauliū krašta puolėtėks.

Ons 1973 metās bėngė Skouda vėdorėnė muokīkla, 1978 metās – lietoviu pilologėjės stodėjės Vėlniaus onėversėtėtė. Nug 1978 m. pradiejė dėrbtė Šiauliū onėversėtėtė, katramė diest dialektologėjė, kalbios koltūra, kalbuotīras ivadą. 1989–1995 metās bova Dailės fakolteta dekano, nug 1995 metu īr onėversėteta stodėju prurektuorios.

Kap muokslėninks, Jūzos Pabrieža dėdlē daug diemesė skīrė žemaitiu kalbuos tīrėmam: rinka ė tīrė anuos šnektas, prisidiejė prī rašības nuormėnėma.

Nesīki bova Šiauliū miesta tarībuo (su Liberalu sājonga, Naujuojė sājonga), ī žemaitiu koltūras draugėjės aktīvists.

## Kningas
* *Lietuvių kalba 1: Leksikologija, fonetika, akcentologija, dialektologija, rašyba* (1995 m.)
* *Žemaičių rašyba* (so Aleksėndra Gėrdėnio, 1998 m.)
* *Lietuvių kalba ne tik egzaminui, bet ir gyvenimui* (so S. Tomieno, 2007 m.)
* *Žemaičių kalba ir rašyba* (2017 m.)

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lietovuos kalbėnīnkā
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Ostin Džeinė

**Džeinė Ostin** (*Jane Austen*, 1775 m. groudė 16 d. – 1817 m. lėipas 18 d.) bova onglu rašītuojė romanėstė, onglu realėstėnė romana pradėninkė.

## Bibliuograpėjė

### Romanā
* *Sense and Sensibility* ("Pruots ė jausmā"; 1811)
* *Pride and Prejudice* („Poikībė ė prītarā“; 1813)
* *Mansfield Park*  ("Mansfielda parks", 1814)
* *Emma* ("Ema", 1815)
* *Northanger Abbey* ("Nortangerė abatėjė", 1818)
* *Persuasion* ("Itėkėniejėms", 1818)

### Trompė kūrėnē
* *Lady Susan*
* *The Watsons* (nabėngts)
* *Sanditon* (nabėngts)

Palē anuos kai katros romanos fėlmu padėrbta īr.

Austen, Jane
Arabėšks rašts

thumb|Arabėškas kaligrafėjės vīstėmuosė stadėjės
**Arabėšks raštos** ī vėins ėš svieta raštu. Ons parēn nug senuobės aramieju rašta. Arabėško rašto raš arabu, persu, kordu, urdu kalbuosė. Onkstiau (ligė 1928 m.) ano rašė tēpuogė torkā. Paplėtės islama šalīsė. Rašuoma ėš dešėnies i kairė.

Kateguorėjė:Rašta sėstemas
Kateguorėjė:Arabu koltūra
Suahėliu kalba

**Suahėliu kalba** (suahėliu rokunduo: *Kiswahili*) ī vėina ėš bantu gropės kalbū ė vėina glabnū Afrėkas kalbū.

Ta īr gėmtuojė kalba 15-26 mln. žmuoniū (īpatėngā Tanzanėjuo), vuo kap ontra kalba anou gal rokoutėis 40 mln. Subsacharėnės Afrėkas gīvėntuoju (ba pamėnavuotas Tanzanėjės da Afrėkas Kėnėjuo, Kuonga Demokratėnie Respoblėkuo ėr Uganduo). Tēpuogė īr vėina ėš darbėniu Afrėkas Sājongas kalbū.

Suahėliu gėmta Rītū Afrėkas tautā suahėliams īr.

Kateguorėjė:Nigerė-Kuonga kalbas
Dzenbudėzmos

**Dzenbudėzmos** vuo **dzen** (ėš japuonu kalbuos 禅 = *zen* par kėnu 禅, vuo pėrmiausia ėš sanskrita *dhyāna*, kas znuočie sosėkaupėms, mėslėjėms + budėzmos) īr mahajanas budėzma šaka. Sosėskvarmava V–VI o. Kėnėjuo. Pradėninks —  budėstu vėinoulis Bodhidharma. Plėta Kuoriejie. Ėš anuos — Japuonėjuo, kor paplėta XII-XIII o. Dzenbudėstu glabna idiejė — kuožnos gal atrastė tėisa patsā, gėlėndamons i savi.

Vaduovaujamė muokītuojė dzenbudėstā praktėkous *dza dzen*, aba siedėma meditacėjė. Glabnas dzenbudėzma sraujės īr rinzai ė soto muokīklas. Dzenbudėzmos toriejė magtīnga itaka japounų tradėcėnē koltūrā, estetėkā, arkitektūrā, maliavuojėmou ė bėndrā dailē. Nuo XX o. paplėtės Vakarū šalīs.

Kateguorėjė:Budėzmos
Okinavas prefektūra

**Okinavas prefektūra** (, tarėms okinavėškā: *ʔUchinā-chin*) – patiūs pėitūs asontė Japuonėjės prefektūra, prigolontė Kiūšiū regijuonou. Prefektūrą sodar šėmtā Riūkiū salīna salū, 1000 km ėlgoma jousla ētontiu į šiaurės vakaros nu dėdliu Japounėjės salū: Honšiū, Šikoku ė Kiūšiū. Prefektūras suostėnė Naha isėkūros pėitėniam Okinavas saluos, dėdliausės prefektūruo ė tonkiausē apgīvėndėntas, šmuotė. Gėnčītėnas Senkaku salas tēpuogė pdigol Okinavas prefektūrā.

Okinavas saluos vėitėnē Riūkiū žmuonis īr. Ligė 1879 m. toriejė sava atskėra valstībė, Riūkiū karalīstė. Pu Ontra svieta vainuos palėka ožjėmta JAV karioumenės ė tėktās 1972 m. grōžėnta i Japuonėjės sodieti. Prefektūruo tēpuogė isėkūrosės JAV karėnės bazės - ėš vėsa 75% vėsū Japuonėjuo asontiu JAV karėniu baziu.

Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Koltūrėnė revoliucėjė

[thumb|1967 m. numaliavuots koltūrėnės revoliucėjės [propagandas abruozdielis.]]
**Koltūrėnė revoliucėjė**, oficēlė ė pėlnā vadėnta **Dėdliuojė proletarijata koltūrėnė revoliucėjė** bova suocēlpuolitėnis kostiejėms Kėnėjuo, pradiets Kėnėjės komunėstu partėjės kūriejė ė generalėnė sekretuorė Mao Dzeduna 1966 m. Deklarouts tėkslos — itvėrtėntė kėnėška komunėzma sograunont ėšlėkosios kapėtalėstėnios ė tradicėnius Kėnėjės vėsoumenės elementos ė sostėprėntė Mao Dzeduna mėsliu (maoėzma) kāp domėnoujontė Kėnėjės komunėstu partėjės ideoluogėjės pozicėjės. Pasibėngė so Mao smertėm 1976 m.

Koltūrėnė revoliucėjė pridėrba daug ėškadu šalėis ekonuomėkā, koltūrėniams objektams (švėntīkluoms), pražodė nu keliū ligė 20 mėlėjuonu Kėnėjės žmuoniū. 1981 m. šalėis komunėstu partėjė pripažėna, ka koltūrėnė revoliucėjė pridėrba daugiau smagiū ėškadu „žmuoniems, šalē, partėjē“ nego kuoks nuorintās kėts nutėkėms nu pat „Kėnėjės Liaudėis Respoblėkas ikūrėma“.

Kateguorėjė:Kėnėjės istuorėjė
Kateguorėjė:XX omžios
Kateguorėjė:Komunėzmos
Austieja

**Austiejė Gendvėlaitė** (), geriau žėnuoma kāp **Austieja** (gėmė 1993 m. kuova 14 d. Nuorėškiūs, Plongės rajuonė) īr Žemaitėjės dainėninkė, populērė savuom dainėm žemaitiu kalbuo. Anuos kūrėnīs „ŽGŽ“ īr sorėnkės daugiau kāp 1,5 mln. parveizu, kas, mėslėjama, skaitlėngiausē terp vėsū žemaitėšku dainiu īr. Onkstiau bova sobūrosė gropė *[[Auksa žovis]]*.

Īr bėngosė kėna ė tētra bakalaura stodėjės, darboujas Kelmies mažajam teatrė.

## Solo dainiu sārašos
*Sārašos nie bėngts*
*Vakar (2022 m.)
*Vuorā (2021 m.)
*ŽGŽ (Žiaurē gražė žėima, 2021 m.)
*Opė (2020 m.)

## Šaltenē

## Nūruodas
*Austiejas „Youtube“ kanals

Kateguorėjė:Žemaitėjės mozėkontā
Osakas prefektūra

**Osakas prefektūra** () – Japuonėjės prefektūra, isėkūros Kansajaus regijuonė, Honšiū saluo. Suostėnė – Osaka. Palē gīvėntuoju skaitlio prefektūra īr ontra pu Tokėjė.

Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Martins Haidegeris

thumb|1960 m. darīta puortėgrapėjė
**Martins Haidegeris** (; g. 1889 m. siejės 26 d. Meskirchė, Badenė-Viurtenbergė – m. 1976 m. gegožė 26 d. Fraiburgė, Vuokītėjuo) bova vuokītiu fėluosuops-egzėstencēlėstos, hermeneutėkas teuoretiks, vėins glabniausiu XX omžiaus mėslītuoju, fenomenologėnės ontologėjės atstuovu.

Muokės Fraiborga universitetė, kor 1915 m. palėka fėluosuopėjės daktaru. Gerā sogīvena so nacėstās, tudie 1933 m. bova ėšrėnkts rektuoriom. Sekontēs metās atsėsakė rektuorė pareigū. Nu 1951 m. - pruofesuorios.

Martina Haidegerė fėluosuopėjė terp lietoviu tīrėnietė pradiejė Vakarūs gīvėnė Jūzaps Gėrnios ėr Ontuons Maceina.

Kateguorėjė:Vuokītėjės fėluosuopā
Kateguorėjė:Egzėstencēlėstā
Kateguorėjė:Mėslītuojē
FK Šilas

**Kazlū Rūdas „Šils“** īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Kazlu Rūdas.

## Istuorėjė
Buva įkorts 1940 m. 

2022 m. keit pavadėnėmu i būs Marijampolė City.

## Sezuonā
### Nūg 2012

## Šaltenē

Šilas
Anastasėjė Akatova

**Anastasėjė Akatova** () īr Rosėjės aktuorė, katra fėlmounas serėjalūs ė filmūs.

## Filmuografėjė
; Žėnuomesni darbā
* Pralaimieta vėita (ru. *Proigrannoe mesto*) (2018) IMDB;
* Dizlaiks (ru. *Dizlaīk*) (2016) IMDB,
* Saranča (ru. *Sarancha*) (2014) IMDB;
* Rikuošėts (ru. *Rikoshet*) IMDB;
* Serials Ivanko
* Serials Žuki

## Šaltenē

## Nūruodas
* uznaīvse.ru

Kateguorėjė:Rosėjės aktuorē
Alina Lanina

**Alina Lanina** () īr Rosėjės aktuorė, katra fėlmounas serėjalūs ė filmūs.

## Filmuografėjė
; Žėnuomesni darbā
* serials Detektīaā (2011)
* serials piedsaks (2013)
* serials Bruoliā III (2013)
* serials praktika (2014)
* Sargībēniā (2015)
* serials Internā (2020)

## Šaltenē

## Nūruodas
* uznaīvse.ru

Kateguorėjė:Rosėjės aktuorē
Suopėjės sobors

**Suopėjės sobors** ( − *Hagia Sophia*, ) īr bovosė Konstantėnuopuolė patrijarka bazilėka, vieliau paversta i mečetė ė moziejo Stambulė, Torkėjuo. Suopėjės sobors sava ligė 1520 m. bova dėdliausė katedra svietė. Bodnīnks bova pabūdavuots Bizantėjės imperatouriou Justinjanou Pėrmam palėipos. Kap 1453 m. Konstantėnuopuoli ožjėmė torkā (Osmanu imperėjė) ė anū sultuons Mehmeds Ontros pavertė bodnīnka mečetė. Mečetė ans ėšbova ligė 1934 m., kuolē Mustafa Kemalis Atatiurks pariedė anou paverstė Torkėjės Respoblėkas moziejom. Valdont Erdoganou moziejos palėka panaikėnts ėr atkorta mečetė.

## Ėšnašas
 

Kateguorėjė:Torkėjė
Vera Špak

**Vera Špak** () īr Rosėjės aktuorė, katra fėlmounas serėjalūs ė filmūs.

## Filmuografėjė
; Žėnuomesni darbā
* serials Garbies dalīks (2013)
* serials Žinuovs (2013)
* serials Tuoksā darbs (2014-2016)

## Šaltenē

## Nūruodas
* [ uznaīvse.ru]
* kinopoisk.ru
* vashdosug.ru

Kateguorėjė:Rosėjės aktuorē
Vākālis Bėlis

**Vākālis Bėlis** vuo **Bėlis Kids** (, tėkros vards **Henris Makkartis**, , 1859 m. siejės 17 d. aba lapkristė 23 d. — 1881 m. lėipas 14 d.) bova JAV Laukėniu vakarū nusėkaltielis galvažodīs, par dvėdešėmt vėinus gīvenėma metus padėrbės aštounės žmuogžodīstės. Tēpuogė kuovuojė Naujuojuo Mekėskuo nutėkosiuo Linkolna apīgardas vainuo, kor mosintās būs nužodės trės žmuonis. Da verties gīvuoliū vagīstiem.

1881 m. balondi Bėlis bova sočiopts šerifa Gareta, anam paskėrta smertėis bausmie. Ale balondė pabėnguo pabiega ėš kaliejėma ė liousā gīvena ligė tumet, kumet anou nušuovė šerifs Garets. Tas nutėka 1881 m. lėipas 14 d. Naujuojuo Meksėkuo asontiam Fort Sumnerie. Vākālis Bėlė gīvenėms ė ėškadas palėka dėdli atgarsi populēriuo kultūruo ė daug vesterna žanra fėlmu bova sokorpta, katrūs pavaizdouts i Bėli panašos veikies.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Nusėkaltielē
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Džo Baidens

thumb|250px|Džo Baidens 2021 metās

**Džo Baidens** (, gėmė 1942 metās lapkristė 20 d.) ī amerėkėitiu puolitėks, katros nug 2021 m. sausė ligė 2025 m. JAV prezidėnto bova. Bova 46-s prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.

Baraka Obamas prezidėntavėma čieso (2009-2017 m.) bova JAV viceprezidėnto, vuo onkstiau, 1973-2009 metās, bova JAV senatuorios.

Nug 1969 m. prigol JAV demuokratu partėjē. 2020 m. rinkėmūs nugaliejė bovosi JAV prezidėnta Duonalda Trampa.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
FK Garliava

**Garliava** īr Lietovuos futbuola kuomanda. Ona īr nūg Garlevuos.

## Sezuonā

## Aprieda

## Šaltenē

Garleva
Kateguorėjė:Garleva
FK Be1

**FK Be1** īr Lietovuos futbuola klubs. Ona īr nūg Kauna.

## Sezuonā

## Be1 NFA aprieda

## Šaltenē

Be1 NFA
Kateguorėjė:Kauns
Ankor Vats

thumb|150px|Ankor Vata švėntuobiu kompleksos.
**Ankor Vats** () dėdlis hinduėstu švėntuobės kompleksos Ankora miestė Šiaurės Vakarū Kambuodžuo īr. Anou IX-XV omžiūsė pabūdavuojė khmeru karalē. Ankor Vats sīkio so kėtuom Ankora švėntuobėm prigol UNESCO Svieta paveldou. Švėntuobė glabnos šalėis sėmbuolis īr, tudie vaizdoujama ont Kambuodžas vielevas.

Kateguorėjė:Kambuodža
Kateguorėjė:Svieta pavelda sārašos
Pnuompenis

**Pnuompenis** vuo **Pnompenis** (, kas pažuodiou znuočie „Penė kalva“) Kambuodžas suostėnė ė dėdliausis miests īr. Miests pabūdavuots 1372 metās, ale pėrmė gīvėntuojē čė gīvena zars pėnktam omžiou. Suostėnė bova 1434-1497 ė nu 1865 m. Miesta pluots 679 km2 īr, vuo 2019 m. ons toriejė 2281951 gīvėntuoja.

Pnuompenie žīmės vėitas: Karalėškė rūmā, cėdabrėnė paguoda, gatvė Koh Pichė, Sisovata krantėnė, Paopė parks, Naciuonalėnis muziejos, Vatpnuoms, Karalėškas stupas, Vėišbotis *Le Royal*, Aukštiausė Teisma bodėnīnks ė kėtė.

Kateguorėjė:Kambuodža
Kateguorėjė:Suostėnės
Baku

**Baku** () Azėrbaidžiana suostėnė ė dėdliausis miests īr. Miests isėkūrės Kaukaza regijuonė, pri Kaspėjės jūras. Baku 28 metrā žemiau jūras līgė īr. Miestė 2020 m. gīvena 2293100 gīvėntuoju. Miesta pluotībė 2140 km2 īr. Miestė dažnā pūt magtīngė viejē, diutuo ans čiesās vadėnams „vieju miestu“.

Baku senamiestis, Širvanšas rūmā ė Mergelės buokšts prigol UNESCO svieta pavelda sārašou.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Azėrbaidžians
Nieštoms

thumb|Vākioka balaukiantė vīrėškė ė nieštiuos muotrėška puortėgrapėjė.
**Nieštoms** laikuotarpis, kumet muotėnas organėzmė ėšnešiuojams vaisios, tronkontis tonkiausē nug pastuojėma ligė gėmdīma īr. Čiesās nieštoms gal būtė nutraukiams onkstiau tīčiuom (padėrbont aborta) vuo netīčiuom (parsėleidėms).

Žmuoniū nieštoms ožtronk vėdotėnėškā 9 mienesius (40 nedieliu aba 280 dėinū, ėmant skaitlioutė nu paskiausiu menstruacėju pėrmuos dėinuos).

Ziguota, torontė ė tieva, ė muotėnas genetėnės inpuormacėjės, pu apvaisėnėma jem dalītėis. Papoulės i gėmda, gemals prisitvėrtėn gėmduos gleivėnie, čiuonās ėšsėvīsta placenta. Par placenta ė vėrkštelės kraujagīslės vaisiou nešamas rēkalėngas jiedė medegas, degounis, antikūnē ė pašalėnamė vaisiaus apīkaitas produktā. Par placenta i vaisiu tēpuogė gal patektė virusā, vaistā, žalėngas medegas. Ligė 3 mienesiu, kumet placenta sosėdariosė nie, nauja gīvībė vadėnama gemalo īr, bat vieliau – vaisiom.

Kateguorėjė:Gausėnėmasės
Aomorė prefektūra

**Aomorė prefektūra** (, kas znuočie „žalė medė“) īr Japuonėjės prefektūra, asontė Tohoku regijuonė, Japuonėjuo. Anuos suostėnė Aomoris īr. Garsie vuoboulēs, mažne 60% vėsu japuonėšku vuobouliū produkcėjės īr čė ožaugėnama.

Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Smagėnis

thumb|150px|Šimpanzės smagėnis
**Smagėnis** (*smagėnē*) īr žmuogaus ė kėtū stoumenėniu gīviu vomzdėnės nervu sėstemas cėntrėnė dalės, katrou sodara nervėnis audėnīs, vuo ans sosėded ėš nervėniu lāsteliu ė neuroglėju (makroglėjė, mikroglėjė). Aksuono (nervėnės lōstelės atauga) sklind nervėnē impulā ėš lāstelės, bat dendritās – i lōstelė.

Smagėnis skėrstuomas i šešis šmuotus īr:

* galėnės smagėnis, aba didė̄jė posrotolē (*telencephalon*).
* tarpėnės smagėnis (*diencephalon*)
* vėdorėnės smagėnis (*mesencephalon*)
* smagenielės (*cerebellum*)
* smagėnū tilpts (*pons*)
* paėlguosės smagėnis (*medulla oblongata*)

Žmuogou prigolontiu smagėnū proporcėjės dėdliausės tarp kėtū gīvūnu. Ta proporcėjė mieruojama encefalizacėjės koeficijėnto. Pas žmuogo ans īr 7,4–7,8, pas delfėna 4,14, vuo pas šoni 1,2.

Kateguorėjė:Neuroanatuomėjė
Bėndruojė relētīvoma teuorėjė

**Bėndruojė relētīvoma teuorėjė** īr vėina ėš Alberta Einšteina aprašītu relētīvoma teuorėju, pagerėnts specēliuosės teuorėjės varijants, katros paaiškėn gravitacėjė.

Einšteins bėndruojė relētīvoma teuorėjė aprašė 1915 metās, 10 metu pu specēliuosės teuorėjės aprašīma. Ana sojong erdvė ė čiesa i vėina ketormati erdviečiesi, katrou masīvė objektā ėškreipiams. Teuorėjė numatė gravitacėniu bongū bovėma. Palē teuorėjė čiesos gravitacėniamė laukė bieg lietiau nekap ož anuos robežė.
Fermions

**Fermions** aba **Fermi dalielė** īr posėnė sokėnė alementariuojė aba sodietėnė dalielė (kvazidalielė). Fermions īr alektruons, kvarks, µ mezons, neutrins, neutruons, protuons ė anū antidalielės, nelīgėnė nukleonu skaitliaus atuomo kondouls, vuo kvazidalielė — alektruonėnis ė skīlėnis kėituojė kūna žadėnīs.

Fermionā sīkio so bosonās ė hadronās skvarmou glabnas subatuomėnės dalielės klasės. Kai katrėi fermionā prigol tēpuogė hadronam.

Kateguorėjė:Teuorėnė fizėka
Joga

**Joga** vuo **juoga** (sanskrėta योग = yoga) – indu fėluosuopėjės muokīms, apėmons ivairius fėzėnius ė mentalėnius pratėmus (asanas, pranajama, meditacėjė aba askezė).

Jogas teuorėnis pamats – Samkhja, vuo joga – praktėnis ėšsėvadavėma metuods. Pavadėnėms kėlėma sanksrėtėšks (योग, yoga, nu *yuga* (jungs), kumet *yuj* znuočie: „sorėštė, itemptė“.

Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Kateguorėjė:Indoėzmos
Um Kalsum

thumb|150px
**Um Kalsum** (arabėškā أم كلثوم = ʾUmm Kulṯūm, prancūzėškā *Oum Kalthoum*; ale tėkros vards arabėškā فاطمة إبراهيم السيد البلتاجي = Fāṭima ʾIbrāhīm es-Sayyid el-Beltāǧī; gėmė 1898 m. groudė 31 d. aba 1904 m. gegožė 4 d., pasėmėrė 1975 m. vasarė 3 d.) bova Egėpta dainėninkė (kontralts), dainiu autuorė ė kėna aktuorė, katruos karjiera troka nu XX omžiaus tretiuojė dešėmtmetė ligė aštontuojė dešėmtmetė. Anai Egėptė soteikts garbies tėtols *žvāždė ėš rītū* (arabėškā كوكب الشرق = Kawkab al-Sharq), tinās ana laikuoma naciuonalėnė dainėninkė, vadėnama „Egėpta balso“, „Egėpta ketvėrta pėramėdė“.

Dažniausė Um atlėktū dainiu tematėka – meilės, ėlgesė ė netekėma temas.

Kateguorėjė:Egėpta žmuonis
Kateguorėjė:Mozėkontā
Džiovanis Pjerluidžis da Palestrina

thumb|150px
**Džiovanis Pjerluidžis da Palestrina**, da žėnuoms pravardė **Palestrina** (; 1525 aba 1526 m. − 1594 m. vasarė 2 d.) bova XVI omžiaus italu Ruomas polifuonėnės muokīklas kompozėtuorios, vėins žėnuomiausiu renesansa ė Vakarū koltūras kompozėtuoriu. Skaituoma, ka anuo korība (dėdlis šmuots bažnītėnē vuokalėnē korėnē īr) tonkē vertėnama aukštiausio renesansa polifuonėnės mozėkos prigavėmo.

Kateguorėjė:Italėjės kompozėtuorē
Kateguorėjė:Renesansos
Žėnuojėms

**Žėnuojėms** īr sāmuonėngs patīrėms, tam tėkra dalīka sopratėms. Žėnuojėma ė pažėnėma prigėmtės vėins glabnū filosuopėjės klausėmū īr, anou gvėlden epistemoluogėjė. Api žėnuojėma mėslītė pradiejė filosuopā nu antikas čiesu. Platuons tėkra žėnuojėma apibriežė kāp omžėnū idieju (asontiu ož joslėniu ė kėntamu rēškėniū) pastebiejėma aba prisėmėnėma. Bat palē empirėzma filuosuopus, absoliotos žėnuojėms nie prigaunams.

Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Vėdorėnė̄jė Rītā

**Vėdorėnė̄jė Rītā** – puolitėnis ė koltūrėnis regijuons Azėjės pėitvakariūs. Regijuona pamata sodar terituorėjė terp Vėdoržemė jūras ė Persėjės ilonkės, tēpuogė Anatuolėjės, Arabėjės ė Sėnajaus posiasalē.

Senuobie čiuonās ėškėla pėrmė̄jė svieta miestā ė ožgėmė vėina dėdliausiu vieru – islams. Regijuons baguots nėpta.

## Šalis Vėdorėniūsiūs Rītūs
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

Kateguorėjė:Azėjės regijuonā
Hormons

**Hormons** aba **hormuons** (graiku kalbuo ὁρμῶν, *hormōn* – skatėnons) īr  žmuogaus, daugomuos gīviu ė augalū bioluogėškā aktīvės medegas. 

Palē kemėnė sodieti hormonā gal būtė baltīmėnē ė steroidėnē. Baltīmėnē hormonā gal sosėdietė ėš vėinuos aminorūgštėis — katecholaminā (adrenalins, noradrenalins), ėš mėzerna skaitliaus aminorūgštiū (tiroksins, trijodtironins, oksitocins) ale gal būtė ė kompleksėnē baltīmā (insulins, parathormons, somatotropins). Steroidėniams hormonams prigol cholesterolė torontīs kortizuolis, aldosterons, estrogens, testosterons.
Ibn Batuta

thumb|250px|1878 m. numalevuots abruozdos, katramė pavaizdouts Ibn Batuta (dešėnie) so gėdo (kairie) Ėgėptė
**Ibn Batuta** (, *Ibn Baṭṭūṭah*; tėkros vards *Abū ‘Abd Allāh Muḥammad Ibn ‘Abd Allāh Al‑Lawātī Aṭ‑Ṭanjī Ibn Baṭṭūṭah*) 1304 m. vasarė 24 d. Tanžerė (Maruoks) – 1368 m. aba 1369 m. tinās pat) bova Vėdoromžiu Maruoka berberu keliauninks ė pėrklīs. Keliuonies praleida 29 metos ė apkeliava mažne ciela islama svieta. Soltunou rekomendavos pradiejė ožrašėnietė sava keliuonės. Ale īr mėzernā inpuormacėjės aple IbnaBatuta gīvenėma bėngos knīga rašītė (1355 m.)

Kateguorėjė:Arabu keliauninkā
Kagošimas prefektūra

**Kagošimas prefektūra** () īr Kiūšiū saluo asontė Japuonėjės prefektūra. Suostėnė ī Kagošima. Onkstiau pėitėnės prefektūras salas prigolė Riūkiū karalīstē.

## Nūruodas

* Oficēlė Kagošimas prefektūras svetainė 

Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Naras prefektūra

**Naras prefektūra** () īr Kansajaus regijuonė, Honšiū saluo asontė Japuonėjės prefektūra. Anuos suostėnė Nara īr.

Onsktiau dabartėnė Naras prefektūra bova vadėnama Jamato žemė, anuo trīs lėikos bova isėkūrosės Japuonėjės suostėnės. Prefektūruo daugiau UNESCO svieta pavelda objektu īr nekāp kėtuos prefektūruos.

## Nūruodas

* Oficēlė Naras prefektūras internetėnė svetainė

Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Trimūrti

thumb|250px|Trimūrti

**Trimūrti** (, trīs skvarmas) īr trījū indoėzma dėivībiu trejībė, katrou sodara Brahma, Vėsatas kūries ė dievėškuojė sāmuonė, Višnu - Vėsatas dežuruotuos ė dievėškuojė energėjė ė Šiva, dievėškuojė esībė ė naikėntuos.

Kateguorėjė:Indoėzma dievā
Nagasakė prefektūra

**Nagasakė prefektūra** () īr Kiūšiū saluo asontė Japuonėjės prefektūra. Anuos suostėnė Nagasakis īr.

Nagasakė prefektūra īr krėkštiuonībės cėntros Japuonėjuo — čiuonās daug katalėkėška pavelda, katalėkā sodara 4,52 % vėsū prefektūras gīvėntuoju.

## Nūruodas
* Oficēlė Nagasakė prefektūras interneta svetainė

Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Satjadžits Rėjos

thumb|190px|1997 m. abruozdos
**Satjadžits Rėjos** (; g. 1921 m. gegožės 2 d. Kalkutuo – m. 1992 m. balondė 22 d., tinās pat) – vėins žėnuomiausiu Indėjės (bengalu) kėna režėsieriu. Tēpuogė bova scenarėstos, vākū rašītuos, kompozėtuorios.

Kateguorėjė:Indėjės rašītuojē
Kateguorėjė:Filmū režisierē
Kateguorėjė:Kompozėtuorē
Kateguorėjė:Vākū rašītuojē
Fukušimas prefektūra

**Fukušimas prefektūra** () – Japuonėjės prefektūra, asontė Tohoku regijuonė, Honšiū saluo. Suostėnė – Fukušima. Prefektūra īr isėkūrosė ont seismėškā dėdlē aktīvės žemės — čiuonās XXI o. jau bova do magtīngo žemės kustiejėmo (2011 m. ė 2022 m.), par katrūs žova žmuoniū.

Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
Hirošimas prefektūra

**Hirošimas prefektūra** () īr patiamė Čiūgoku regijuona vėdorie, Honšiū saluo asontė Japuonėjės prefektūra. Suostėnė Hirošima īr.

Prefektūras vėituo onkstesnēs čiesās bova Bingo ė Akio žemės. Hirošimas prefektūruo ėšplietuota mašėnu ė laivū gamėnėma pramuonė, čiuonās veik „Mazda“ korporacėjės būstėnė.

## Nūruodas

* Oficēlė Hirosimas prefektūras internetėnė svetainė

Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras