open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Metabolėzmos

[thumb|Sopaprastėnts grafėkielis, katramė [onglu kalba|onglėškā paaiškėnta, kāp lāstelės vėdou metabolėzmos vīkst.]]
**Metabolėzmos** vuo **metabuolėzmos** (ėš  „metabolē“, kas znuočie *kėtėms*) īr kuožnuo lāstelie vīkstontiu kemėniu reakcėju vėsoma. Ons sodara lāstelē galėmībės augtė, daugėntės, reagoutė i aplinka, kustietė. Skėrstuoms i dvė gropė:

*Anabolėzmos, kumet nauduojama energėjė lāstelės bloku kūrėmou.
*Katabolėzmos, kumet skaiduomė organėnē jongėnē lāstelėniam kviepavėmė, ka būtom gauta energėjė.

Metabolėzma palengvėntė gal ivairūs fermentā.

Kateguorėjė:Kemėjė
Kateguorėjė:Bioluogėjė
Kėnėšks rašts

**Kėnėšks rašts** īr Rītū Azėjuo ėšplėtosė rašta sėstema, prīš ketorius tūkstontmetius atsėradosė Kėnėjuo ė katra īr nauduojama ligė šiuolē. Ba Kėnėjės anou nauduo (maišītā so kana) ė Japuonėjuo. Kadongė plėta so kėnu kultūra, onkstiau oficēlē nauduota da Vietnamė ė Kuoriejuo.

Kėnėška rašta ženklū īr baisėngā daug. Da 100 m. pu Krėstaus ėšleistamė kėnėškamė žuodīnė anū bova 9353, vuo naujausiamė 2004 m. žuodīnė *Yitizi Zidian* (異體字字典) — 106 230.
## Galerėjė
Kai katrėi ženklā gal būtė sodietėngė, ale īr tēpuogė ožrašuomu vėino ženklo.

File:Zhé.svg|*[[:Commons:Image:zh-zhe2.ogg|Zhé]]*, žuodėngs, daugžuodiaujontis
File:Zhèng.svg|*Zhèng* (nie žėnuoma, ka znuočie)
File:Nàng.svg|*[[:Commons:Image:zh-nang4.ogg|Nàng]]*, prastos tarėms diel šniorkščiuojėma nuosėm
File:Taito 2.svg|*Taito*, skrendontė drakuona pasėruodėms
File:Biáng (regular script).svg|*[[Biáng]]*, kėnėšku makaruonu rūšės
File:001_-_yi1_-_one.svg|Vėins


Kateguorėjė:Kėnėjė
Kateguorėjė:Rašta sėstemas
Kateguorėjė:Japuonėjė
Kateguorėjė:Kuoriejė
MFA Žalgiris

**Moterų futbolo akademija „Žalgiris“ (''Muotrėšku futbuola akademėjė „Žalgėris“'')** kėtēp **MFA Žalgiris**(*MFA Žalgėris*) īr Lietovuos muotrėšku fotbuola klobs. Ons īr nūg Vėlniaus. 

## Istuorėjė
Akademėjė bova ikorta 2013 m.

## Laimiejėmā
* **Pėrma līga**: 
:Nugalietuojės: 2019

## Sezuonā

## Žėnuomas žaidiejės
*  Ana Cheminava
*  Jullien Ramirez Amara, (2022)
*  Hannah Park Mirim, 2022)
*  Arianna Veland Lynn

## Šaltenē

## Nūruodas
* '''MFA Žalgiris''' Facebook
* lietuvosfutbolas.lt A līga 2020
* MFA Žalgiris Soccerway

Žalgiris
Čieps

thumb|Čiepā ZOSTAVAX
**Čieps** vuo **vakcėna** īr medėcėnėnis (imunobioluogėnis) preparats, skėrts imunitetou nu infekcėnės lėguos igītė. Preparats sodarīts ėš sosėlpnėntu vuo nugalabītu mikroorganėzmu (bakterėju, virusu) aba sodietėniu anū daliū ė papėlduomu kemėniu medegū. Čiepėjėms nu ožkretiamū lėgū priskėrams pri svarbiausiu žmuonėjės atradėmu. Kumet čiepoujasė dėdliuojė vėsoumenės dalės, sosėdara vėsoumenės imunitets. Neveizėnt čiepū duovė medėcėnā, egzėstou ė antivakcėnėnis (vadėnams antivakseriu) kustiejėms, konspiracėjės teuorėjės.

## Šaltėnē


Kateguorėjė:Medėcėna
FK Vilnius Muotrėšku

**FK „Vilnius“ (''Futbolo klubas „Vilnius“'')** īr Lietovuos muotrėšku fotbuola klobs. Ons īr nūg Vėlnios. 

## Istuorėjė
FK Vilnius buva ikorts 2019 m. Muotrėšku komanda bova ikorta 2020 m.

Nūg 2021 m. muotėrėškos žaid A līguo.

## Laimiejėmā
* **A līga**: 
: 3 v.

## Sezuonā

## Žėnuomas žaidiejės
* Greta Guižauskaitė

## Šaltenē

## Nūruodas
* [ instagram]
* Facebook: '''FK VILNIUS'''
* lietuvosfutbolas.lt (2020 m. LMFA I lyga)
* Officiell webbplats (2021 m. A lyga)
* FK Vilnius Soccerway

Vilnius
Baltijos Futbolo Akademija

*Baltijos Futbolo Akademija*'' īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Vėlnious. 

## Sezuonā

## Šaltenē

BFA
Kateguorėjė:Vėlnios
Džulijen Ramires

**Jullien Amara Ramirez** – (g. 1998 m. bėrželė 11 d.; Kanada) īr žaidiejė nūg Kanadas. 2022 palėka legijuonierė „MFA Žalgiris“ klobė.

## Karjera
* 07/2020 - 06/2021	: FSV Babelsberg 74 (Vuokītėjė);
* Nūg 07/2021 : FC Viktoria 1889 Berlin (Vuokītėjė);
* Nūg 2022 m. žaid Muotrėšku futbuola akademėjuo „Žalgėris“, kėtēp MFA Žalgiris (MFA Žalgėris). Sauga pozėcėjuo.

## Šaltenē

## Nūruodas
* worldfootball.net
* sport.de
* weltfussball.de

Kateguorėjė:Futbolininkā
Kateguorėjė:Kanaduos futbuola grajuokės
2022 m. Lietovuos fotbuola varžības

**Lietovuos fotbuola varžības [[2022]] m.**
* Čempėjuonats prasidiejė 2022 m. kuova mien., bėngė̄s 2022 m. lapkristi.
* Lietovuos fotbuola tauries pėrmiosės rongtīnės bova sožaistas pavasari, vuo fėnals vīka 2022 m. spali.

## 2022 m. A Līga
* Žalgiris palėka čėmpėjuonās.

### Kuomandu puozėcėjės

## 2022 m. [[1 Līga]]
* DFK Dainava futbolininkā palėka nugalietuojās.

### Kuomandu puozėcėjės

::Pastaba. Dvi paskutines vietas užėmusios komandos turėtų iškristi iš Pirmos lygos.

## Nūruodas
* A līgas poslapis
* 1līga.lt poslapis
* LFF poslapis

Kateguorėjė:Lietovuos fotbuola varžības
2021 m. Lietovuos fotbuola varžības

**Lietovuos fotbuola varžības [[2021]] m.**
* Čempėjuonats prasėdiejė 2021 m. kuova mien., bėngės 2021 m. lapkristi.
* Lietovuos fotbuola tauries pėrmuosės rongtīnės bova sožaistas pavasari, vuo fėnals vīka 2021 m. spali.

## 2021 m. A Līga
* Žalgiris palėka čempėjuonās.

### Kuomandu puozėcėjės

## 2021 m. [[1 Līga]]
* FA Šiauliai fotbuolėninkā palėka nugalietuojēs.
* **Pėrma līga** – ir 2. līgmou;
### Kuomandu puozėcėjės

::Pastaba. Dvė paskotėnė vėitė ožiemosės kuomandas ėškrėnt ėš Pėrmuos līgas.

## Nūruodas
* A līgas poslapis
* 1līga.lt poslapis
* LFF poslapis

Kateguorėjė:Lietovuos fotbuola varžības
Vaina terp arabu ėr Izraelė

**Vaina terp arabu ėr Izraelė** (aba **Konflėkts terp arabu ėr Izraelė**) īr XX o. pradiuo prasėdiejės ė nūnā tebvīkstons konflėkts terp arabu ė žīdu diel Palestėnas regijuona. Terp 1948 m. gegožė 14 d. ikorta Izraelė ė kaimīnėniu šaliū īr nutėkosės aštounės vainas, tēpuogė da daugiau īr gėnkloutu sosėdūrėmu terp Izraelė ir palestėnėitiu. Magtīngiausės vainas vīka 1948, 1956 m., 1967 m., 1973 m. ė 1982 m.

Vainuos prīžastis — sijuonėzma ė arabėška naciuonalėzma sosėdūrėms, kumet abo kostiejėmi ėšpuopolēriejė XIX a. pab., tēpuogė gėnčā diel terituorėju prigolnoma. 

Kateguorėjė:Vainas
Kateguorėjė:Palestėna
Kateguorėjė:Izraelis
FC Hegelmann Muotrėšku

**FC „Hegelmann“ (''Football Club „Hegelmann“'')** īr Lietovuos muotrėšku fotbuola klobs. Ons īr nūg Kauna rajuona. 

## Istuorėjė
FC Hegelmann buva ikorts 2009 m. FC Hegelmann Muotrėšku bova ikorta 2022 m., ka muotėrėškos nūg FK Kauno Žalgirio sistemas perbiega ė kitaun klubą.

## Laimiejėmā
* **A līga**: 
:4 v.

## Sezuonā

## Žėnuomas žaidiejės
* Milda Liužinaitė

## Nūruodas
* Hegelmannsports
* lietuvosfutbolas.lt A lyga (Muotrėšku)

## Šaltėnē

Hegelmann
Brahmagupta

**Brahmagupta** (; ~598 m. – ~668 m.) bova indu matematėks ė astronuoms. Geriausē žėnuoms diel nolė (skaitliaus) atradėma ė muoderniuos skaitliu sėstemas padėrbėma. Tēpuogė īr parašės pėrmus matematėkas ė astronuomėjės vaduovielius *Brāhmasphuṭasiddhānta* ė *Khaṇḍakhādyaka*, ligė pat XVI o. nauduotus kāp pamata truopnesniems tėrėniejėmams.

Kateguorėjė:Indėjės žmuonis
Kateguorėjė:Matematėkā
Kateguorėjė:Astronuomā
FK Saned Muotrėšku

**FK „Saned“ (''Futbolo klubas „Saned“'')** īr Lietovuos muotrėšku fotbuola klobs. Ons īr nūg Juonėškė. 

## Istuorėjė
FK Saned buva ikorts 2013 m. Muotrėšku komanda bova ikorta 2021 m.

2022 m. muotėrėškos nūg FC Gintra perbiega in Juoniškė.

## Laimiejėmā
* **A līga**: 
: 5 v.

## Sezuonā

## Žėnuomas žaidiejės
* Vestina Neverdauskaitė (2022)
* Simona Petravičienė (2022)
* Greta Lukjančukė (2022)
* Chantay Norris (2022)

## Nūruodas
* instagram: FK Saned
* Facebook: FK SANED
* Facebook: "Moterys už futbolą"
* lietuvosfutbolas.lt A lyga (Muotrėšku)

## Šaltenē

Saned
Etėka

**Etėka**, da vadėnama **muoralės fėluosuopėjė** īr fėluosuopėjės atšaka, katra tėr žmuogaus elgsenas prėncėpus, standartus, anū nuormas gierė ė bluogė aspekto.

Žuodis kėlėma ėš senuobės graiku kalbuos *ēthos*, kas znuočie papruotīs, būds.

Glabnas etėkas kateguorėjės:
*istuorėnė etėka
*metaetėka
*taikuomuojė etėka

Kai katrėi žīmiausi veikalā aple etėka:
* Platuona „Valstībė“
* Aristuotelė „Nikomacha etėka“
* Benedikta Spinuozas „Etėka“
* Džuona Luoka „Esė aple tėkra pėlėitėnės valdžiuos kėlėma“
* Imanoelė Kanta „Duoruobės metafizėkas pagrėndā“, „Grīnuojė pruota krėtėka“, „Duoruobės metafizėka“
* Artura Šopenhauerė „Abė glabnė etėkas pruoblemė“
* Frīdrėka Nīčės „Šėtēp Zaratustra kalbiejė“, „Anapos gierė ė bluogė“, „Aple muoralės genealuogėjė“
* Maksa Veberė „Protestantėška etėka ė kapitalėzma dūšė“
* Džordža Edvarda Mūra „Etėkas princėpā“ („Principia Ethica“)
* Maksa Šelerė „Formalėzmos etėkuo ė materēlėnė vertībiu etėka“
* Nikolajaus Hartmana „Etėka“
Vuobols

**Vuobols** īr vuobelėis vaisios. Vuobolie īr 3-5 lėzdā so 2-3 siekluom lėzdė. Skūra pluona, mėnkštėms soltėngs.

Vuobolē gal būt jiedamė žalė, tēpuogė anuos gal keptė, vėrtė, džiuovėntė, konservoutė. Eš vuobolū galam padėrbtė pīraga, blīnus, vuobolu sūri, čiesās anėi dedamė i bolkas, kėtus kepėnius. Tēpuogė gal spaustė sonka, padėrbtė kuompuota, limonada, sidra, kėtus gierėmus.

Kateguorėjė:Vaisē
Jeknas

thumb|300px|Avėis jeknas

**Jeknas** aba ***kepenas*** () īr tėk pas stoborėnius gīvius rondama magtīnga vėrškėnėma liauka ė dėdliausis vėdaus organs. Kap organs atlėikt galībė funkcėju: dalīvau medegū apīkaituo, dėrb ė ėšskėr tolži, regoliou sokraus kėikībė kraujie, kontruoliou kuolesteruolė ė kap katrū kėtū hormuonu ė fermentu kėikibė, kaup D, K, PP ė B gropės vitaminus, detoksikou ė so tolžėm ėšskėr ivairius metabuolitus, tuoksinus, liekvarstus, atlėik barjerėnė ė keravuojėma funkcėjė, regoliou cirkolioujontė kraujė kėikībė, dėrb vaisiaus kraujė, sintetėn albuminus, alfa ė beta globulinus, fibrinogena, protrombina, heparina, sintetėn ė kaup vitamina A, kaup gelži ė vitamina B12, metabolizou hormonus.

Virosā, alkuoguolis, toksinā, tonkos liekvarstu vartuojėms, nesaugos mīliėjėmasis ė kėtas prīžastis gal sokeltė kepenū lėgas, tuokės kāp virosėnis hepatits, Kepenū ciruozė, kepenū viežīs, Kepenū sorėibiejėms.

Kateguorėjė:Kūna narē
Galens

**Galens** (pėlns vards **Klaudies Galens**, *Claudius Aelius Galenus*; gėmė 129 m. Pergamė – mėrė 200 m. Romuo) bova antėkas čiesa medėks ė fėlosuops, imperatuoriu Marka Aurelėjaus, Komoda, Septėmėjaus Severa gīdītuojo. Pėrms pradiejė skruostė gīvius ė padiejė anatuomėjės muoksla pamatus (anuo postulatā bova anatuomėjės pamats Euruopuo ligė XVI o.), mėslėjė, ka žmuogaus sveikata prigol nu ketoriū kūna skīstė līgsvaras.

Kateguorėjė:Anatuomėjė
Kateguorėjė:Medėkā
Kateguorėjė:Senuobės Ruomas fėluosuopā
Pandemėjė

**Pandemėjė** īr dėdlesnis nekāp paprastas ožkretiamuos lėguos ėšplėtėms keliūs šalīs, keliūs žemīnūs vuo vėsam svietė. 

Skaituoma, ka līgšiuolē žmuonėjė labiausē nusariuoje XIV o. Euruopuo kėlosė mara pandemėjė, nu katruos pasėmėrė 75–200 mln. žmuoniū. Žemaitėjė ė Lietova ne vėina sīki sariuojė mara ė kuoleras pruotrūkē.

Gerā žėnuomė pastaruojė šimtmetė pandemėju pavīzdē:
* 1918–1923 m.: ispanėška gripa pandemėjė (virusos H1N1). Diel anuos pražova 25–50 mln. žmuoniū (daugiau nekāp per Pėrma svieta vaina).
* 1957–1958 m.: Azėjės grips (virusos H2N2), pražova 1–2 mln. žmuoniū.
* 1968–1970 m.: Honkonga grips (virusos H3N2), pražova 0,5–2 mln. žmuoniū.
* 2009–2010 m.: Kiauliu grips (virusos H1N1), pražova zars 0,5 mln. žmuoniū.
* nu 1981 m. tabasontė AIDS pandemėjė (ŽIV virusos), ligė 2021 m. pražova 36,3 mln. žmuoniū.
* nu 2019 m. tabasontė COVID-19 pandemėjė (virusos SARS‑CoV‑2), pražova bėnt 6,3 mln. žmuoniū.

Kateguorėjė:Mikrobioluogėjė
Kateguorėjė:Medėcėna
Kīrs Dėdlīsis

**Kīrs Dėdlīsis** (590–576 m. pr. Kr. – 529 m. pr. Kr. sausis) bova Persėjės karalios, Akemenėdu imperėjės ikūries.

Anam karaliaunont Persėjė ožkariava Babiluonėjė, Medėjė, Lėdėjė, šėtēp ėšpliesdams šali nu Inda rītūs ligė Vėdoržemė jūras vakarūs. Pu smertėis anuo suosta paveldėjė sūnos Kambizos Ontrasis.

Kateguorėjė:Istuorėjė
Kateguorėjė:Persėjė
Varlēgīvē

**Varlēgīvē**, retsīkēs da vadėnamė **amfibėjuom**, īr stoumenėniu gīviu klasė. Vėsė ėšlėkė varlēgīvē prigol *[[Lissamphibia]]* subklasē. Varlēgīvē tonkē gīven pri ondėns, mėškūs, mediūs, pu žemė.

Varlēgīvē palē būrius tuoliau skėrstuomė šėtēp:
* *[[Anura]]* (beoudegē varlēgīvē)
* *[[Caudata]]* (oudegoutė varlēgīvē)
* *[[Gymnophiona]]* (kirmrausėnē). 

2022 m. bėrželė 13 d. doumenėm, īr žėnuoma 8479 varlēgīviu rūšiū, katrū tarpė 88% īr *[[Anura]]*. Varlēgīvė dėdoms gal būt terp 7,7 mm (*Paedophryne amauensis*) ė 1.8 m (*Andrias sligoi*), ale Perma čieso bova dėdesniū varlēgīviu - kūna ėlgoms galiejė prigautė 9 metros.

Lietovuo ė Žemaitėjuo īr 13 rūšiu varlēgīviu (dvė rūšė oudegoutu varlēgīviu ė 11 rūšiu beouegiu varlēgīviu).

## Šaltenē
Benedikts Spinuoza

**Benedikts Spinuoza** (, tėkros vards **Baruks Spinoza**, 1632 m. lapkristė 24 d. – 1677 m. vasarė 21 d.) bova vėins glabnū Apšvėituos fėluosuopu, pruota vieras pagrėndies panteėsts. Spinuozas idiejėms dėdli duovi palėka Renė Dekarts. Bova gėmės Olandėjės žīdu šeimīnuo. Patsā Spinuoza daug prisidiejė pri panteėzma idiejės vīstīma Vakarū fėluosuopėjuo, anuo mėslėjėms palėka duovi Albertou Einšteina, Izaaka Singerė pasauliejautā, ikviepė gėliuosės ekoluogėjės kostiejėma.

Kateguorėjė:Fėluosuopā
Kateguorėjė:Olandėjės žmuonis
Delis

**Delis** (, ) aba pėlnā **Naciuonalėnė Delė suostėnės terituorėjė** īr miests šiaurės Indėjuo, šalėis suostėnė. Tor 16,8 mln. gīvėntuoju (2011 m.) Deli sodara pri Jamunas opės esons senamiestis ė naujamiestis, Naus Delis, katramė rezėdou Indėjės valdė. Miests laikuoms baguotiausio Indėjuo pu Goa (tor ontra pagal dėdoma BVP gīvėntuojou).

Miestė īr gausoms pavelda – stuov Džami Masdžida mečetė, Indėjės vicekaraliu paluocē Raštrapati Bhavanas, Radžpata prospekts, Kutb Minara minarets, Džai Singha observatorėjė. Miestė īr do uora ousto – I. Gandi ė Palama, spuorta irengėmā (pabūdavuotė 1982 m. Azėjės žaidīniems). Delie tēpuogė Muohanda Gandė kremavėma vėita īr.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Indėjės miestā
Garsos

**Garsos** doju, skīstiu, kėitū kūnu) mekanėnē kustiejėmā, katrėi sklind banguom (vadėnamas akustėnės bangas).Anuos pagaunamas bestoboriu (vabzdiū) ė storborėniu (iskaitont žmuogo) klausuos organās.

Neapglošės žmuogos gal gėrdietė nu 16 Hz ligė apie 20 kHz dažnė garsa (so omžiom dijapazons siaurie), ale kėtū gīviu klausuos dažniu dijapazons stėprē platiesnis īr. Mažesnė nekāp 16 Hz dažnė akustėnės bangas vadėnamas infragarso īr, dėdlesnė nekāp 20 kHz dažnė – ultragarso, vuo ėšvės dėdesnė nekāp 109 Hz – hipergarso. 

Gara magtīngtoma līgis mieruojams decibelās (dB).

Kateguorėjė:Fizėka
Imonėnė sėstema

**Imonėnė sėstema** īr muolekoliu, lōsteliu ė audėniū vėsoma, katra nulem imuniteta. Īr tuokės imonėnės sėstemas lōstelės:
*Cėrkoliounontės kraujie:
**limfocitā, glabnė̄jė imonėnės sėstemas keravuotuojē
**neutrofilā,
**eozinofilā,
**bazofilā,
**monocitā,
*Asontės audėniūsė:
**makrofagā,
**dendrėtėnės, 
**audėniū bazofilā.

Kateguorėjė:Medėcėna
Ufė Elemans-Jensens

**Ufė Elemans-Jensens** (*Uffe Ellemann-Jensen*, 1941 m. lapkristė 1 d.-2022 m. bėrželė 18 d.) bova Danėjės puolėtėks, bovės ožrobeže rēkalū mėnėstrs. Terpėninkava Lietovā stuojont i Euruopas Sājonga ė NATO.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Danėjės žmuonis
Šindzo Abė

thumb|right|Šindzo Abė
**Šindzo Abė** (安倍 晋三; *Abe Shinzō*, g. 1954 m. siejės 21 d.– 2022 m. lėipas 8 d.) bova 2006-2007 m. ė 2012-2020 m. ministra pėrmėninka pareigībės ējės Japuonėjės puolitėks. Tēpuogė dėdliausės Japuonėjės liberaldemuokratu partėjės prezidėnts minavuojamo čieso. 

Abė ėlgiausē ministra pėrmėninka pareigībės ējės puolitėks Japuonėjės istuorėjuo īr. Abė žova 2022 m. lėipas 8 d. Naruo nutėkosė ėšpuolė čieso, kumet sakont rinkėmėnė kalba anou tīčiuom pašuovė 41 metu bovės karėškis.

|-

Kateguorėjė:Japuonėjės ministrā pėrmėninkā
Tangu dinastėjė

**Tangu dinastėjė** () bova Kėnėjės dinastėjė (karaliaunontė šeimīna Li - 李), katra vėišpatava terp 618 ė 907 m., kas znuočie tujaus pu Sui dinastėjės. Dinastėjės pradėninks bova Li Juans. Karaliaujont anuo sūnou Li pradieta vīkdītė pažongė puolitėka, kas padiejė Kėnėjē prigautė sava galės vėršūnė. 690–705 m. čieso imperatuorė U Dzetian pajiemė valdė, ė Tangu dinastėjės karaliavėms palėka nutraukts Ontruosės Džou dinastėjės. Tangu dinastėjė nuslaba pu An Lušana sokėlėma 755–763 m. Pu Tangu dinastėjės Kėnėjuo prasidiejė Pėnkiū dinastėju ė Dešimtėis karalīstiu čiesos.

Luojangs ė Čangans bova suostėnėm.

kateguorėjė:Dinastėjės
kateguorėjė:Kėnėjės istuorėjė
Pargoldīms

**Pargoldīms** – žuodėnės kalbuos (rokundas) aba teksta perteikėms ėš vėinuos (šaltėnė) kalbuos vuo tarmies i kėta. 

Pargoldīmā palē rūši pasėtaika tuokėi:
* Palē ėšraiška – žuodėnis pargoldīms (sinkruonėnis aba nesinkruonėnis) aba raštėnis pargoldīms
* Palē teksta rūši – muokslėnis, publicėstėnis, teknėnis, literatūrėnis (pavīzdiou gruožėnės literatūras) pargoldīms.
* Palē dalīkėnė srėti – medicinas, puolitėkas, teisėnis pargoldīms.
* Palē teisėnė galė – teisėškā patvėrtints pargoldīms, pargoldīms so nuotara pagelba.

Kateguorėjė:Kalbuotīra
Davids Hilberts

thumb|
**Davids Hilberts** (, 1862 m. sausė 23 d. Karaliaučiou - 1943 m. vasarė 14 d. Getingenė bova žīmos vuokītiu matematėks.

Dėrba diestītuojo Karaliaučiaus ė Getingena universitetūs. Matematėkas muokslou dėdli duovi palėka invariantu teourėjuo, algebrėnie skaitliu teuorėjuo (īpatėngā Varinga problemuo), geometrėjės pamatūs, integralėnies līgtīsė, matematėnie fizėkuo, matematėnie luogėkuo. 1899 m. apibendrėna  pėlnuosės ė begalėnės dimensėjės unitarė erdvė, katra palėka ožvadėnta kompleksėnė Hilberta erdvė.

Kateguorėjė:Vuokītėjės matematėkā
Grozėnā

**Grozėnā** (grozėnu kalba: ქართველები, *kartvelebi*) - īr tauta, kėlosė ėš Grozėjės. Krūvuo svietė īr 4-5 milijuonā.

Kateguorėjė:Euruopas tautas
Kateguorėjė:Azėjės tautas
Marėjė Kondratenka

**Mariia (Maša) Kondratenko** (, onsktiau  - *Маша Краш* aba Maša Kraš, g. 1999 m. groudė 5 d.) - okrainietiu aktuorė ė dainė. Dėdlē ėšpuopolerėjė 2022 m. so daina *Vanka-vstanka*. 

Kateguorėjė:Okraėnas žmuonis
Flyr

**Flyr** - Nuorvegėjės uora lėnėju bėndruovė, ikorta 2020 m. Tonkiausē skraida terp Nuorvegėjės ė Euruopas valstībiu. 

Kateguorėjė:uora lėnėju bendruovės
Šomers

**Šomers** aba **Šumers** īr istuorėnis regijuons Mesopotamėjės pėitūs (daba prigol Irakou). Tamė regijuonė III tūkst. pr. Kr. bova Šumeru civilizacėjė. III tūkst. pr. Kr. pabėnguo  anūs nukariava amoritā ė bova ikorta Babiluonėjės šalės. valstybės susidarymo (III tūkst. pr. m. e. pabaiga). Ta īr seniausė Mesopotamėjė civilizacėjė.

Glabnė̄jė regijuona gīvėntuojē ė šomeru civilizacėjės padėrbiejē bova šomerā, europėdu tauta, katruos genetėnē rīšē so kėtuom palėikt neaiški. Skaituoma, ka šėta tauta Mesopotamėjuo apsigīvena IV tūkstontmetė pr. Kr. ontruo posie.

Kateguorėjė:Mesopotamėjė
Kateguorėjė:Istuorėnē regijuonā
Ibn Chaldūns

[thumb|Ibn Chaldūna biostos [Alžīrs|Alžīrė.]]
**Ibn Chaldūns** (),  pėlns vards ***Vali al Dinas Abdarahmanas ibn Muhamadas ibn Abi Bakras Muhamadas Ibn al Hasanas ibn Chaldūnas*** (; 1332 m. gegožė 27 d. Tonėsė – 1406 m. kuova 17 d. Kairė) bova arabu istuorėks, fėluosuops, šalėis vēkies. Nu 1362 m. Šiaurės Afrėkas ė Granadas emīru paluociu magtīngs pareigūns (viziris, dipluomats, kariaunas vaduovs). Nu 1384 m. gīvena Kairė, dėrb aukšta ranga teisiejo. Ibn Chaldūns īr parašės kninga aple vėsuotėnė istuorėjė (Pamuokontis pavīzdē ėš arabu, persu, berberu ė so anās gīvėnosiu tautū istuorėjės kninga). Anamė aprašė arabu ė berberu, Šiaurės Afrėkas, Artėmū Rītū ė Persėjės istuorėjė.

Kateguorėjė:Arabā
Kateguorėjė:Istuorėkā
Ana Mena

thumb|right|250px|Ana Mena 
**Ana Mena** (gėmė 1997 m. vasarė 25 d. Esteponuo, Ispanėjuo) īr pop mozėkas dainėninkė. 

## Dėskograpėjė
### Stodėjėnē albomā
* *Index* (2018) 

## Nūruodas
* www.anamenamusic.com 

Kateguorėjė:Mozėkontā
Plaukėms

**Plaukėms** īr toriejėmasis aba jodiejėms ondėnie aba anuo pavėršiou. Plauktė gal organėzmā ė teknėnės padarīnės. Žmuogos plauk, kumet natūralēs jodesēs (ronku, kuoju, kėtū kūna daliū) jod nuorėma krīptėm.

Spuortė tonkē vīkst nuoksenas (lenktīnės), kas bėstrē nuplauks kuoki nuorintās atstoma kuokio nuorintās plaukėma būdo. Plaukėms kāp rongtės i Olimpėniu žaidīniu pruograma itrauktas nu pat anū atkūrėma 1896 m.

Plaukėma varžības organėzoujamas tuokēs nuotolēs:
* 50, 100, 200, 400, 800, 1500 m  liouso stėliom
* 50, 100, 200 m nogara
* 50, 100, 200 m krūtėnė
* 50, 100, 200 m petelėškė
* 100, 200, 400 m kompleksėškā
* 4 × 100 m liouso stėliom estafetė
* 4 × 200 m liouso stėliom
* 4 × 100 m kombėnouta estafetė

Plaukėma varžības organėzoujamas 50 ė 25 m baseinūs(Olimpėniesė žaidīniesė plauk 50 m ėlgoma baseinė.

Kateguorėjė:Spuorts
Vīriausībė

**Vīriausībė** vuo **Vīriausnībė** īr asmenū gropė, katrā īr pariedīta valstībė valdītė.

Vīriausībės stroktūra ė fonkcėjės paprastā gal nustatītė konstitucėjė.

Vīriausībės puolitėka gal būtė igīvėndėnama trėm glabnās būdās:
# Liešu solasīmo bei paskėrstīmo.
# Gīvenėma reglamentavėmo.
# Tėisiuogėnio adminėstravėmo.

Pėlėitiu gropės, katruos miegėn gautė vīriausībėnės valdiuos, vadėnamaspuolitėnėm partėjuom, vuo miegėnontės padėrbtė itaka vīriausībės puolitėkā vadėnamas interesu gropėm.

Ėš istuorėjės žėnuoma daug tuokiū vīriausībės skvarmu: muonarkėjė, aristokratėjė, timokratėjė, oligarchėjė, demuokratėjė, teokratėjė ė tiruonėjė. Puolitėnė galė tonkiausē igaunama organėzoujont rinkėmus aba paveldėnt puosta.

Kateguorėjė:Puolituoluogėjė
Azėrbaidžianėitėška Vikipedėjė

[thumb|160px|[:az:|Azėrbaidžianėitėška Vikipedėjė]]

**Azėrbaidžianėitėškā Vikipedėjė** - liousuojė vikipedėjė azėrbaidžianėitiu kalba. Vikipedėjė pradieta kortė 2002 m. sausė 2 d. Tor daugiau kāp 150 000 straipsniu.

## Nūruodas
* Azėrbaidžianėitėškā Vikipedėjė

Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Oleksandrs Palii

thumb|right|250px|Оleksandrs Palii 2014 m.**Oleksandrs Palii** ( , g. 1974 m.) - Okraėnas istuorėks, nagrinie Okraėnas istuorėjė. Tor sava dėdlē puopolēro Youtube kanalā. 

Kateguorėjė:Okraėnas žmuonis
Deimants

thumb|250px|Deimants

**Deimants** īr grīnouiu klasės kristalizouts onglėis minerals. Onglėis alotruopėnė atmaina. Glabna prīmaiša azuots īr, ale pasėtaika aliomėnė, silicė, gelžėis, natrė, magnė, kalcė, fosfora, titana. Da deimantė gal būtė mineralu, doju ė skīstiu intarpu.

## Deimanta atradėmā skėrtėnguosė šalīsė
thumb|left|200px|Šalīs, katruosė ėškasa daugiausē deimantu.
Skėrtėnguosė šalīsė pėrmė̄jė deimantu kluodā palėka atrastė skėrtėngās metās.
* 1826 — Rosėjė
* 1851 — Australėjė
* 1867 — PAR
* 1901 — Venesoela
* 1906 — JAV (Arkanzasa valstės)
* 1906 — Kuonga Demuokratėnė Respoblėka
* 1908 — Namibėjė
* 1912 — Anguola
* 1920 — Gana
* 1969 — Kėnėjė

Kateguorėjė:Mineralā
Rūšės

**Rūšės** īr taksona rangs, glabnuojė muokslėnės klasifėkacėjės kateguorėjė. Muokslėnie literatūruo paprastā (vuo luotīnėškā visumet) sosėded ėš dvėijū žuodiu - gėntėis ė rūšėis (pvz., *[[Homo sapiens]]*). Kai katrās atvejā skaiduomas i truopnesnius vėinetus: puorūšius, varietetus, skvarmas, veislės, kluonus.

Mėslėjama, ka dabartėnio čieso Žemie īr 8-8,7 mėlėjuonu (priskaitont tėktās eukariotus).

Kateguorėjė:Taksonuomėjė
Skėimou

**Skėimou** īr mažiausis artikulēcėjės (tarėma) vėinets. Fonoluogėjuo tas īr fonemu gropavėma vėinets. Anou sodara balsis (čiesās dvėbalsis aba mėšros dvėgarsis) pats vėins aba sīkiom so šalėmās esontēs prībalsēs (pvz., a‑tēk, o‑a‑zė, koi‑sis, Var‑na). Skėimou gal būtė tromps aba ėlgs.

Kateguorėjė:kalbuotīra
Nervs

thumb|200px|Žmuogaus kuojės nervā (numaliavuotė geltuonā)

**Nervs** īr nervėniu skaidolu ploušts, perdoudontis nervėni impulsa ėš vėina kūna šmuota i kėta. Tas īr vėins glabnūju nervu sėstemas elementu.

Nervs sodarīts ėš jongiamu audėnio sojongtū aksuonu plouštu. Kuožnos nervs īr laida skvarmas stroktūra, torontė daug aksonu.

Nervā būn trėjū rūšiū:

* *[[Sensorėnis neurons]]*, katros praleid sėgnalus ėš sensuorėnė neuruona i cėntrėnė nervu sėstema.
* *[[Muotuorėnis nervs]]*, katros praleid sėgnalus ėš cėntrėnės nervu sėstemas muotuorėniu neuruona taikėniū linkou.
* *[[Mėšros nervs]]*, katros tor sensuorėnius ė muotuorėnius aksuonus ė tudie praleid abo sėgnalo per ta pati ploušta.

Kateguorėjė:neuroanatuomėjė
Kondoulu dalėjėmasis

[thumb|Kondoula dalėjėmasė aiškėnontė iliustracėjė. Mielėnā numaliavuotas [dalelės īr neutruonā. Atuoma kondouls numaliavuots rauduonā.]]
**Kondoula dalėjėmasis** īr kondoulėnė rēkcėjė, katrā nutinkont atuoma kondouls pasėdalėn i 2 (retesnēs atvejās 3 aba 4) lengvesniū kemėniu elementu kondoulus. Anam dalėnontės palėik ėšspėndolioutė neutruonā ė gama kvantā, diukuo ėšsėskėr baisē daug energėjės.

Kondoulu dalėjėmasis platē nauduojams kondoulėnės energėjės dėrbėmou, tēpuogė kondoulėniūs gėnklūs.
## Tēpuogė veizieket
*Kondoulu sosėlėijėms, prėišėnga kondoulėnė rēkcėjė

Kateguorėjė:Kondoulėnė fizėka
Bongėnē

**Bongėnē** (*Cetacea*) ī ondėnie gīvenontis pėina bajiedontis gīvē. Anėi īr pėlnā prisėtaikėn gīvenėmou ondėnie. Nemuokslėnie ruoduo bongėnēs vadėnamė vėsė tam būriou prigolontīs narē, ėšskīros delfėnus ė jūras paršus.

Īr dvė gropė:
* ūsoutė̄ji bongėnē (jied planktuona, muolioskus ė kėtus bestoborius)
* dantītė̄jė bongėnē (jied žovis, kėtus bangėnius, rounius).

Kateguorėjė:Žvierē
Kuovas mens

thumb|Kninga.
**Kuovas mens** aba **Vainuos mens** (孫子兵法) īr kėnu karėnis traktats, sokorpts aple 771 – 476 m. pr. Kr. Mėslėjama, ka autuorios fėluosuops Sun Dzi īr. Traktats tor 13 skīriu.

Pėrma lėika Vakarūs kninga pasėruodė 1772 m. prancūzėškā, kumet anou pargoldė ėr ėšlaida jiezoits ė Prancūzėjės ambasaduorios Kėnėjuo Žans Žozeps Mari Amijo. 2006 m. ėšlaists tēpuogė lietovėškā pavadėnėmo *Sun Tzu. Karo menas. Seniausios pasaulyje vadovo strategijos paslaptys*. Ale pargoldīms bova ne ėš kėnu kalbuos ė diel sava kuokībės palėka smarkē sopeikts.

Kateguorėjė:Kėnu literatūra
Kateguorėjė:Kningas
Gazieta

**Gazieta** aba **laikraštis** īr spauduos leidėnė tėps.

Seniau gazietas be skaitīma tonkē liuob nauduotė kāp tapetus, kepont žovi cėbolīnē, šloustont šėkna šėkėninkė ė kėtor.

Lietovuo ė Žemaitėjuo pėrmuosės puopīrėnės gazietas pasėruodė XVII o. ė XVIII o. sandūruo. XXI o. atsėrada tēpuogė alektruonėnē leidėnē, gazietas. Anū tarpė populēros kuožna dėina atnaujėnams Delfi.lt.

Gazieta protuotėpā atsėrada da Senuobės Ruomuo pri Jolėjė Cezariaus - tinās leida vīriausnībės pranešėmu bioletenius *Acta Diurna*. Svieta gazietu asocijacėjė pėrma gazieta skaita Johana Karoliusa *Relation aller Fürnemmen und gedenckwürdigen Historien*, katros ėšleists bova 1605 m.

## Pavīzdē
**[[Samogitia]]*, alektruonėnė gazieta žemaitėškā
*1991-1993 m. Palonguo ējosė žemaitėška mienesėnė gazieta *[[A mon sakā?]]*
*„Žemaitijos Parlamentas“, lietovėškā aple Žemaitėjė leista puolitėka ė aktīvėsta Jūstėna Borbuos gazieta.
**[[Būdas žemaičių]]*, Mažeikiu rajuona gazieta.
*1991 metās Genrėka Godavėčė dzūkėškā leista gazieta „Šalcinis“. 
**[[Verdens Gang]]*, vėina populēriausiu Nuorvegėjės gazietu.
**[[Hallingdølen]]*, da vėina gazieta Nuorvegėjuo.
**[[Saloje]]*, Airėjės lietoviu ė žemaitiu gazieta.


Kateguorėjė:Spauda
Lietovuos Respoblėkas akuonuomėkas ėr inovacėju ministerėjė

**Lietovuos Respoblėkas akuonuomėkas ėr inovacėju ministerėjė** () īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma akuonuomėkas ė inovacėju srėtīs. Ikorta 1990 m. kāp **Akuonuomėkas ministerėjė**.

Ministerėjē vaduovau akuonuomėkas ėr inovacėju ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.

Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Lietovuos Respoblėkas finansu ministerėjė

**Lietovuos Respoblėkas finansu ministerėjė** () īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės fiskalėnė puolitėka, efektīvo ė raciuonalu šalėis ėr Euruopas Sājongas liešu valdīma ė nauduojėma, finansu sektuoriaus plietra ė tėnkama kėtū finansu srėtėis pragoma igīvendėnėma. Ikorta 1918 m. kāp **Finansu, prekības ė pramuonės ministerėjė**, 1940 m. rogpjūtė 26 d. panaikīnta, a 1990 m. kuova 17 d. vielē atkorta dabartėnio pavadėnėmo.

Ministerėjē vaduovau finansu ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.

Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Lietovuos Respoblėkas krašta keravuojėma ministerėjė

**Lietovuos Respoblėkas krašta keravuojėma ministerėjė** () īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož šalėis keravuojėma sėstemas ė karioumenės gīnībėnė pajiegoma plietra, karioumenės ė kėtū krašta keravuojėma sėstemas institucėju pariedėma Lietovuos ė bendra NATO šaliū gīniuojėmou, kėtū NATO tėkslū, ES bendruosės gīniuojėma puolitėkas ė kėtū terptautėniu isėpareiguojėmu vīkdėma. Ikorta 1991 m. spalė 10 d.

Ministerėjē vaduovau krašta keravuojėma ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.

Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Lietovuos Respoblėkas koltūras ministerėjė

**Lietovuos Respoblėkas koltūras ministerėjė** () īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės koltūras puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma profesiuonalaus ė miegieju mena, tētra, mozėkas, dailės, kėna, muzieju, biblioteku, laidības, autuorėniu ė gretotėniu teisių ė koltūras vertībių keravuojėma srėtīs. Kāp tuokė atskėra ikorta 1994 m.

Ministerėjē vaduovau koltūras ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.

Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Alektrėnė sraujė

**Alektrėnė sraujė** vuo **alektras sruovie** īr krīptėngs krūvėninku jodiejėms. 

Palē prīžastis, katros sokel ton jodiejėma gal būtė: 
*laidoma sraujė (sokel alektrėnis lauks), 
*konvekcėnė sraujė (sokel naalektrėnės jiegas), 
*slėnktėis sraujė (sokel alektrėnės sraujės tonkėnė kėtėms nelaidiuo terpie). 

Formulė sraujē skaitlioutė:
: I(t) = \frac{dq(t)}{dt},

kor *dq* - mažos krūvė puokītis, *dt* – čiesa puokītis. Alektrėnė sraujė grandėnė tek ėš teigiama elementa puolė   neigiama linkou. Anou nešontės dalelės jod ta krīptėm, jēgo anū alektras krūvis teigiams. Metalūs sraujė perdoud alektruonā, katrėi tor neigiama krūvi ė katrėi jod prėišėnga krīptėm.

Kateguorėjė:Fizėka
Lietovuos Respoblėkas sosėsėikėma ministerėjė

**Lietovuos Respoblėkas sosėsėikėma ministerėjė** () īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma transpuorta (uora, ondėns, gelžkeliu, keliū), pašta ėr alektruonėniu rīšiū srėtīs. Ikorta 1918 m., 1940 m. siejės 16 d. panaikīnta, a 1990 m. vielē atkorta.

Ministerėjē vaduovau sosėsėikėma ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.

Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Lietovuos Respoblėkas ožrobežė rēkalū ministerėjė

**Lietovuos Respoblėkas ožrobežė rēkalū ministerėjė** () īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės dipluomatėjė: terptautėnius santīkius, akuonuomėni saugoma, prekiavėma so kėtuom šalim, Lietovuos Respoblėkas, anuos juridėniu ė fizėniu asmenū teisiu ėr interesu apsauga ož robežiaus; narīstės ES koordinavėma; atstuovavėma ož robežiaus, dipluomatėnius ė konsulėnius santīkius, dipluomatėnė tarnība, vīstuomuojė bendradarbiavėma puolitėka; ne Lietovuo gīvenontiu lietoviu rīšiū so Lietova stėprėnėma. Ikorta 1918 m. lapkristė 4 d., 1940 m. oždarīta, vuo 1990 m. bėrželė 17 d. vielē atkorta.

Ministerėjē vaduovau ožrobežė rēkalū ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.

Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Lietovuos Respoblėkas teisėngoma ministerėjė

**Lietovuos Respoblėkas teisėngoma ministerėjė** () īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma 
naciuonalinės teisėnės sėstemas plietruos, teisėniu instėtocėju vēkluos organėzavėma, Lietovuos integracėjė i ES
teisėngoma igīvendėnėma, terptautėniu dvėšaliu teisėnės pagelbas sosėtarėmu pruojektu riedīma, prisėjongėma pri daugiašaliu tarptautėnių sosėtarėmu ė anū vīkdīma ožtėkrėnėma srėtīs. Ikorta 1918 m., oždarīta 1940 m., a vielē atkorta 1990 m. kuova 17 d.

Ministerėjē vaduovau teisėngoma ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.

Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Lietovuos Respoblėkas vėdaus rēkalū ministerėjė

**Lietovuos Respoblėkas teisėngoma ministerėjė** () īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma vėiša saugoma, migracėjės, regijuonu plietruos, savėvaldas, vėiša adminėstravėma, valstībės tarnības, terptautėnė bendradarbiavėma srėtīs. Ikorta 1918 m., oždarīta 1940 m., a vielē atkorta 1990 m.

Ministerėjē vaduovau vėdaus rēkalū ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.

Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Jongtėniu Tautū Saugoma Tarība

**Jongtėniu Tautū Saugoma Tarība** () īr pastuovē vēkontis vėins ėš šešiū svarbiausiu JTO padalėniū, esontis atskaitlėngs ož taikuos ė saugoma keravuojėma svietė. Pamats - Jongtėniu Tautū kartėjė.

Saugoma Tarībā prigol 15 nariū - 5 pastuovūs ė 10 kėntontīs. Pastuoviuom īr JAV, Jongtėnė Karalīstė, Kėnėjės LR, Prancūzėjė ė Rosėjė. Kėtas 10 ėr kas do meto renkamas. Lietova Saugoma Tarībuo darbavuos 2014 m.

Pėrms puosiedis nutėka 1946 m.

Kateguorėjė:Jongtėniu Tautū Uorganėzacėjė
Lietovuos Respoblėkas žemės ūkė ministerėjė

**Lietovuos Respoblėkas žemės ūkė ministerėjė** () īr Lietovuos Respoblėkas Vīriausībės institucėjė, esontė atskaitlėnga ož valstībės puolitėkas igīvendėnėma ė koordėnavėma žemės, jiedė, žovėninkīstės ūkė, suodnu plietruos, žemės ūkė srėtīs. Ikorta 1918 m. kāp **žemės ūkė ė valstībės tortu ministerėjė**, oždarīta 1940 m., a vielē atkorta 1990 m. kuova 17 d.

Ministerėjē vaduovau žemės ūkė rēkalū ministros Ministrou pėrmėninkou teikont ė Lietovuos Respoblėkas Prezidėntou skėront.

## Ministrā

Kateguorėjė:Lietovuos ministerėjės
Kuoriejėitiu kalba

**Kuoriejėitiu kalba** (한국어, 조선어) īr kuoriejėitiu tautuos nauduojama kalba, paprastā priskėrama pri izuolioutu kalbū (paskiausio čieso skėrama atskėra kuoriejėitiu kalbū šeimīna katrā prigol kuoriejėitiu ė Džedžu kalbas. Īr oficēlė šalėis kalba Pėitū Kuoriejuo ė Šiaurės Kuoriejuo, tēpuogė tor tautėnės mažomuos kalbuos statosa Kėnėjės Dzilina pruovincėjuo. Kuoriejėitiu kalba rokuonas 80,4 mln. žmuoniū. Rašta sėstema - hangul.

Kateguorėjė:Kalbas
Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejė
Kateguorėjė:Šiaurės Kuoriejė
Otava

**Otava** (prancūzėškā ėr onglėškā *Ottawa*) īr Kanadas suostėnė ė ketvėrts palē dėdoma miests pu Monrealė ė Kalgarė. 1,02 mln. gīvėntuoju (2021 m.) Miests pabodavuots pri Otavas opės, Ontarėjaus provincėjuo. Tor terptautėni uora ousta, do universiteto, Kanadas naciuonalėnė galerėjė, naciuonalinis muziejos, Parlamenta bodnīnks. Otavuo tēpuogė īr Kanadas karalėškuojė muokslu draugėjė, kondoulėnės energetėkas muokslėniu tīrėmu instituts.

Kateguorėjė:Kanadas miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Karuolis III

[thumb|right|250px|Karuolis III [2017 m. pabėnguo, kumet da bova princo Čarlzo.]]

**Karuolis Trets** (*Karuolis III*, ), pėlns vards **Čarlzos Filips Arturs Džordžos** (, g. 1948 metās lapkristė 14) īr Jongtėnės Karalīstės valduovs, tēpuogė Anglėkuonu Bažnīčės galva. Ans karaliom palėka 2022 m. siejės 8 d. pasėmėros anuo muotėnā karalienē Elžbietā II. Britanėjės istuorėjuo ans īr ėlgiausē suosta laukės muonarks.

2024 m. karaliou Karuoliou Tretiajam diagnozouts viežīs.

Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės valduovā
Džastėns Trudo

thumb|2023 m. abruozdielis
**Džastėns Trudo** (*Justin Trudeau*, g. 1971 m. groudė 25 d.) īr Kanadas puolitėks, nu 2015 m. ēnontis premjiera pareigībės, a nu 2013 m. vaduovaujontės cėntrėstėnē Kanadas liberalu partėjē.

Kateguorėjė:Kanadas ministrā pėrmėninkā
Vėrškėnėms

**Vėrškėnėms** īr fėziuoluogėnis pruocesos, katruo čieso mekanėškā sosmolkėnts jiedis kemėškā (paprastā fermentu pagelba) īr soskaiduoms i paprastesnius organėzma isėsavėnamus jongėnius. Vėrškėnėms būdėngs gīviams, tamė tarpė tēpuogė žmuogou. Vėrškėnont baltīmā palėikt soskaidītė ligė aminorūgštiū, onglėondėnē - ligė monosakaridu, rėibalā - ligė gliceruolė ė rėibiūju rūgštiu.

Būn 4 vėrškėnėma būdā:
*ėšuorėnis (būdėngs grībams),
*ertmėnis (būdėngs stoborėniams), 
*vėrškėnėms lōstelės vėduo (būdėngs vėinalōstiams ė kai katriems kelelōstiams) ė
*simbiuotėnis vėrškėnėms (būdėngs termitams).
Šachnamė

[thumb|250px|Ėšleists [Ferdousi kningas varijants.]]
**Šachnamė** (pažuodiou znuočie *Karaliu kninga*) īr persu dinastėju kruonėka. VII o. anou keli autuorē parašė vėdorėniem iranienu kalbuom, ale kūrėnė originals pražova. VIII o. Ibn al Mukafa anou pargoldė i arabu kalba. X o. padėrbts pargoldīms i naujesnė persu kalba. Žīmiausis poemas varijants prigol Persėjės poetou Firdousiou, katros 1010 m. ėšlaida tuokio pavadėnėmo epa eiliouta epa.

Kateguorėjė:Epā
Kateguorėjė:Kningas
Kateguorėjė:Persėjė
Interlingua

right
**Interlingua** īr dėrbtėnė kalba, katra gal rašītė aplė 1500 žmuoniū.

Daugoms tuos kalbuos žuodiu parēn ėš ruomanu kalbū gropės.

## Nūruodas
* Union Mundial pro Interlingua

Kateguorėjė:Dėrbtėnės kalbas
Pontevedra

**Pontevedra** īr miests Ispanėjės pėitūs, Pontevedras provincėjės administracėnis cėntros. Tor 83260 gīvėntuoju (2020 m.)
## Abruozdieliu galerėjė

Image:Collage de Pontevedra capital (España).png


## Nūruodas
* Oficēlė turėzma svetainė

Kateguorėjė:Ispanėjės miestā
Toronts

**Toronts** (prancūzėškā ėr onglėškā *Toronto*) – dėdliausis Kanadas miests, Ontarėjaus provincėjės suostėnė. 2021 m. anam gīvena 2,79 mln. gīvėntuoju. Miests pabodavuots šiaurėniam Ontarėjaus ežera šmuotie. Tor terptautėni uora ousta, metro.

Kateguorėjė:Kanadas miestā
Duolingo

miniatiūra|„Duolingo“ luoguotėps

**Duolingo** īr JAV bėndruovė, katra lēd kalbū muokėnėma ė sertepėkavėma pruodoktus. Duolingo īr šmuots kalbū, katras galėm muokintėis anū pruogramelie. Platfuormas beta versėjė palēsta 2011 m.

Kateguorėjė:Bėndruovės
Rafaelis Orosko Maestrė

**Rafaelis Chosie Orosko Maestrė** (**Rafael José Orozco Maestre**, g. 1954 m. kuova 24 d. Beserilie - m. 1992 m. bėrželė 11 d. Barankijuo, Kuolombėjė) bova Kuolombėjės dainėninks ė dainiu autuorios. Rafaelis Orosko pradiejė sava karjiera 1976 metās.

Kateguorėjė:Kuolombėjės žmuonis
Kateguorėjė:Mozėkontā
Emanuelis Makrons

thumb|Prancūzėjės prezidents Emanuelis Makrons 2022 m.
**Emanuelis Makrons** (, g. 1977 m. groudė 21 d. Amjenė, Prancūzėjuo) īr prancūzu puolitėks, nūg 2017 m. gegožė 14 d. ēnontis Prancūzėjės prezidents. Prigol liberalē „Renesansa“ puolitėnē partėjē. 2006-2009 m. bova cėntra kairės Suocēlėstu partėjės narīs.

Prezidėntavėma čieso liberalėzava darba īstatīmus, inicėjava švėitėma sėstemas pertvarkīma, somažėna torta muokesni. Kuova so teruorėzmo paskelbė prioritetėnė. Pateikė siūlīma sokortė bendras Euruopas Sājongas pajiegas, ale solaukė mėzerna pritarėma ož Prancūzėjės robežiaus. Miegėna pradietė strategėni dialuoga so Rosėjė, anā ožpoulos Ukraina vėišā stuojė i Ukrainas posė, leida Prancūzėjē doutė Ukrainā gėnklu, zvanėjė tilipuono Rosėjės vaduovou Vladimirou Putinou diel kara nutraukėma. 2022 m. bėrželė mienesi pasakė, ka nagal „čīdītėis“ ėš Rosėjės. 

Kateguorėjė:Prancūzėjės puolitėkā
Kateguorėjė:Prezidėntā
Tereza Mei

thumb|right|Tereza Mei

**Tereza Mei** (**Theresa May**, g. 1956 m. spalė 1 d.) īr Jongtėnės Karalīstės puolitėkė, bovosė premjierė. Prigol JK Kuonservatuoriu partėjē. Par 2016 m. JK pasėtraukėma ėš ES referendoma agėtava žmuonis balsoutė prīš JK pasėtraukėma ėš Euruopas Sājongas, ale tou pačio čieso kritėkava ES. Nūg 2016 m. lėipas 13 d. ligė 2019 m. lėipas 24 d. iejė JK ministrės pėrmėninkės parēgas. 

Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Sima Čianis

thumb|Portrets
**Sima Čianis** (kėnėškā: 司馬遷, tarėms pinjino: *Sima Qian*; g. aple 145–90 m. pr. Kr. bova kėnu istuorėks. Gīvena onkstīvo Hanu dinastėjės čieso ė dėrba imperatuoriaus Hana Vudė paluociuos istuorėko, parašīdams pėrma oficēlė kninga aple Kėnėjės istuorėjė - „Istuorėka ožrašus“ (*史記 = Shiji*).Anou sodarė 130 skīriu. Skaituoms Kėnėjės istoriuograpėjės tievo. Kninguo palėka aprašīta Kėnėjės istuorėjė nūg 2600 m. pr. Kr. ligė I a. pr. Kr. Jostė dėdlė konfucēnėzma itaka.

Sima Čianė tievs Sima Tans tēpuogė bova istuorėks, pradiejės ožrašėnietė istuorėjė, tudie darba paveldiejė ėš tieva. Tievou pasėmėros pabėngė anuo pradieta darba, tieva sokorptos dokumentus sėstemėndams ė pasėnauduodams dokumentās, bokvosēs imperatuorėškousė arkīvūsė.

Kateguorėjė:Istuorėkā
Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis
Umars

thumb|Sėmbuolis.
**Umars** (ciels vards **Umars ibn al-Chatabs**) bova vėinas ėš artėmiausiu musulmuonu pranaša Mahometa bendražīgio.

Pranašou mėros ans palėka ontro kalifo (pu Abu Bakra), valdiosiu Rašiduna kalifata 634−644 metās. Valdīma čieso rengė pėrmus arabu vainuos žīgius, bodavuojė īgolas miestus. Nužodīts persa vainuos balaisvė 644 m. lapkristė mienesi Medinas mečetie.

Kateguorėjė:Kalifā
Kateguorėjė:Islams
Algazelis

thumb|250px
**Algazelis** aba **Gazalis**  (), tėkros vards – Abu Hamids Muhamads ibn Muhamads Gazalis (; g. 1057 m. lėipas 5 d. – m. 1111 m. groudė 19 d.) bova persu kėlėma islama fėluosuops, teoluogs, sofėjos, puolimats, palėkės dėdli duovi sofėzma idieju plietuojėmou ė anū sosiejėmou so glabna islama teoluogėjė.

Kateguorėjė:Persėjės žmuonis
Kateguorėjė:Fėluosuopā
Kateguorėjė:Teoluogā
Kėnėjė (šalės)

**Kėnėjė** īr civilizacėjė ė koltūrėnis regijuons Rītū Azėjuo. Dėdlis Kėnėjės šmuots prigol Kėnėjės Liaudėis Respoblėkā, ale ana tēpuogė sosaistīta so sena cėvėlėzacėjė, apėmontė bovosės koltūras ė šalis. Pu 1949 m. pasėbėngosės pėlėitėnės vainuos Kėnėjė puolitėška pasėdalėjosė i Kėnėjės Liaudėis Respoblėka ė Kėnėjės Respoblėka.
Nagardžuna

thumb|Tėbetėitiu pavaizdouta Nagardžuna.
**Nagardžuna** (g. aple 150 m. - m. aple 250 m.) bova Indėjės mėslītuos, vėins žėnuomiausiu luogėku, mahajanas krīptėis budėzma pėrmuosės fėluosuopėnės muokīklas madhjamakas ikories, bodhisatva. Skaituoms ontru Buda. Dėdliausi duovi palėka budėzma vīstėmousi Pėitū ė Rītū Azėjuo (Kėnėjuo, Japuonėjuo, Tėbetė). Budėzmė ėšplietuojė toštomuos (šūnjata) samprata.

Kateguorėjė:Budėzmos
Kateguorėjė:Indėjės žmuonis
Veikis

[thumb|[Srāgis, katruo košiejėma veikis laikuoms lietoma truopo īr.]]
**Veikis** aba **grētoms** īr fizėkėnis dėdoms. Ans apibūdėn košanti kūna aba materēlaus taška keli par nuruodīta čiesa. Fizėkuo anou paprastā vadėn vėdotėnio grētomo, ka atskėrtom nu muomentėnė grētoma. Vėdotėnis grētoms nauduojams nevėinuodus kušiejėmus apibūdėntė - kumet muomentėnis grētoms čiesou biegont dėdie, mažie aba kūna padietės nesėkeit.

Vėdotėni grētoma gal apskaitlioutė palē fuormulė:
: v_{vid}=\frac{\Sigma s}{\Sigma t}.
(kor s - atstoms, t - čiesos)

## Tēpuogė veizieket
*Švėisas veikis
*Garsa veikis

Kateguorėjė:Fizėka
Izabėlė de Šarjer

**Izabėlė de Šarjer** (*Isabelle de Charrière*), pėlns vards ***Izabėlė Agnesa Elizabet van Tioil van Seroskerken*** (*Isabelle-Agneta Elisabeth van Tuyll van Serōskerken*, g. 1740 m. spalė 20 d. – m. 1805 m. rugpjūtė 27 d.) bova nug Olandėjės kėlėma Šveicarėjės rašītuojė, katra rašė prancūzu ė vuokītiū kalbuo. Liuob pasirašītė slapīvardēs „Belė van Zoilen“ (*Belle van Zuylen*), „Zelidė“ (*Zélide*), „Abė de la Tūr“ (*Abbé de la Tour*). Anuos kūrėnē XIX o. kostėna muoteru emancėpacėjė.

Gėmė dėdliū puonu šeimuo Zioilena pėlie netuol nu Utrechta. 1771 m. apsižanėjė so bruolė privatio muokītojo, šveicaro Šarlio Emanuelio Šarjero de Pentazo ė so anom ėšsikielė gīvėntė i Šveicarėjė, Kolombjė miestali šalėp Noišatelė. Ana daug skaitė, bova pavēkta Žana Žaka Ruso, Deni Didro mintiū, tudie pasisakė prīš puonu privilegėjės, muoralėnes konvencėjės, grėižta viera, skorda, ale ė ož revoliocėjė nepasisakė.

Izabėlė de Šarjer rašė ruomanus, pamfletus, pjeses, eilės, komponava mozėka. Kap rašītuojė pasiruodė 1763 m., anuonėmėškā ėšlaidus satīrini ruomana „Aukštuomenė“ (*Le Noble*). Kėti žīmesni kūrėnē: „Trīs muoterėškas“ (*Trois femmes*, 1797 m.), „Gromatas, katras rastas ont snėiga“ (*Lettres trouvées sous la neige*, 1794 m.), „Kalistas, aba gromatas, parašītas Lozanuo“ (*Caliste; ou, lettres écrites de Lausanne*, 1786 m.), „Noišatelė gromatas“ (*Lettres neuchâteloises*, 1784 m.).

## Šaltenē

Kateguorėjė:Šveicarėjės žmuonis
Kateguorėjė:Rašītuojē
Švėisas veikis

[thumb|300px|right|Saulės švėisa ožtunk aple 8 mėnotis ė 17 sekondiu, ka nokeliaut atstoma nūg [Saulės lėgė Žemės.]]

**Švėisas veikis** (dažniausē ožrašuoms kāp *c*, da žėnuoms kāp **Einšteina kuonstanta**) īr veikis, katrou alektruomagnetėnė spėndolioutė – fotonā – sklėnd vakuumė. Veikis īr tėkslē 299 792 458 metrā per sekondė (1 079 252 848,8 km/h ). Švėisas veikis kėtūsė terpiesė, uorė, ondėnie, stėklos ė kėtor, mažie. Gomtuo veikiau košontė kāp švėisa vakuumė nie.

Kateguorėjė:Fizėka
Erėks Suolbakėns

[right|thumb|Erik Solbakken [2014 m.]]

**Erėks Suolbakėns** (, g. 1984 m. lapkristė 17 d., ožauga Hemsedalie) ī Nuorvegėjės kuomėks, mozėkonts ė televėzėjės lādū vedies. 2010 m. krūvuo so Hadi Džatū Ndžijie ė Nadė Hasnavi vēdė Euruovėzėjės kuonkorsa, katros notėka Nuorvegėjės suostėnie Uoslė.

Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Dialektėka

**Dialektėka** aba **dijalektėka** (graikėškā *dialektikē*, kėlosė ėš *dialegomai* – ruokoujuos, mėslėjo) īr fėluosuopėjės metuods, katruo aiškėnama tėkruovės vīstėmasis, ėškelont ėr ėšsprendont sāvuoku vėdėnės prīštaras. Praktėškā vēk tēp, ka skėrtėngas noumuonės torontīs žmuonis raciuonalē ruokoudamėis (dėskotoudamė) miegėn sorastė tėisa aple tam tėkra objekta. Gal būtė eristėnė (kėta itėkėniejėms, ka teisībė tava posie) ė dėdaktėnė (abė posė muokuos vėins ėš kėta). Dialektėka īr sotėnkama da Suokrata fėluosuopėjuo.

Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Rišis Sunaks

thumb|right|Rišis Sunaks

**Rišis Sunaks** (**Rishi Sunak**, g. 1980 m. gegožė 12 d.) ī Jongtėnės Karalīstės puolitėks. Nu 2022 m. spalė 25 d. ēn JK ministra pėrmėninka ė kuonservatuoriu partėjės līderė parēgībės. Ī pėrms azėjėitėška kėlėma šalėis ministros pėrmėninks ė pėrms ne krėkštiuonis premjiers,Tēpuogė jauniausis ministros pėrmėninks per paskiausius 200 metu.

Ī dėdlē baguots - so patė 2022 m. toriejė torta ož 730 mln. svaru.

Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Liz Tras

thumb|right|Liz Tras

**Liz Tras** (**Liz Truss** pėlns vards **Mary Elizabeth Truss**, g. 1975 m. lėipas 26 d.) ī Jongtėnės Karalīstės puolitėkė, 40 dėinū iejosė JK ministrės pėrmėninkės ė kuonservatuoriu partėjės līderės parēgībės. Ligšiuolē ana īr trompiausē premjierės parēgībės toriejosė puolitėkė JK istuorėjuo.

Nu 2010 m. īr ėšrėnkta Bendroumeniu paluocius, 2019 m. ožjiemė muotrėšku rēkalū ė līgībės ministrės, vuo 2021 m. ožrobežė rēkalū šalėis sekretuorės parēgībės.

Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Arkiejės

**Arkiejės** () īr prokariuotu gropė, sīkio so bakterėjuom ėr eukariuotās sodar vėina ėš trėjū gīvībės domenu. Tonkiausē gīvėn ekstremaliuom sālīguom. Anuoms vēkont sosėskvarmava ėšskėrtėnės fizioluogėnē, biokemėnē ė genetėnē arkieju savėtomā. Arkiejės bova vėinas pėrmū gīvībės skvarmu Žemie. Īr artėmas bakterėjuom, ale skėrtėngā nu anū, kenkiejėškā vēkontiu arkieju atrasta nie.

Kateguorėjė:gīvībė
Kamala Haris

miniatiūra|Kamala Haris 2021 m.
**Kamala Devi Haris** (; g. 1964 m. spalė 20 d.) īr JAV puolitėkė ė teisėninkė, 49-uojė JAV viceprezidėntė, tas parēgībės ēnontė nu 2021 m. Ligtuolē 2017-2021 m. bova JAV senatuorės ėš Kalėfuornėjės. Haris īr pėrma JAV istuorėjuo muoteris, afroamerėkėitė emigantu šeimīnas doktie, katra palėka ėšrėnkta JAV viceprezidėntė. 

Kateguorėjė:JAV puolitėkā
Han dinastėjė

thumb|Vakarū Han dinastėjės žemielapis. Aple 2 m. pu Krėstaus gėmėma. Tomsē mielėnā numaliavuotas Kėnėjē prigolosės terituorėjės, švėisē - protektuorats.
**Han dinastėjė** (tradėcėnēs hieroglėpās: 漢朝; sopaprastėntās: 汉朝; pinyin: Hàn cháo) bova Kėnėjės imperatuoriu dinastėjė, katra Kėnėjė valdė 206 m. pr. Kr. – 220 m. čieso, ėš karta pu Čin dinastėjės. Tradėcėškā Han perijuods skaituoms vėino svarbiausio klestiejėma čieso Kėnėjės istuorėjuo. Ligė šiuolē etnėnē kėnā savė vadėn „hanēs“.

Han dinastėjė dalėjama ė do perijuodo:
*Vakarū Han (206 m. pr. Kr. – 9 m.)
*Rītū Han (25 m. – 220 m.)

Kateguorėjė:Kėnėjės istuorėjė
Agnė Jagelavėčiūtė

**Agnė Jagelavėčiūtė** (1980 m. spalė 7 d. Kaunė – 2022 m. groudė 28 d.) bova Lietovuos stėlėstė, drabožiu dėzainerė, maduos žornala „L'Officiel“ redaktuorė, televėzėjės laidu vediejė, ėšgoldė kolėnarėnės knīngas.

### Asmenėnis gīvenėms
2004–2006 m. bova žanuota so Vītautu Martėnaitiu.

2008–2011 m. bova krūvuo so Oskaru Kuoršunuovu.

2013–2019 m. bova žanuota so Mantu Vuolkom, so anuo sosėlaukė sūnaus Leuona.

## Šaltenē
Mijokarda infarkts

thumb|150px|Abruozdielis, katramė vaizdoujama ožsėkėmšosė arterėjė, privedontė pri infarkta.
**Mijokarda infarkts** īr mijokarda (šėrdėis moskola) šmuota pažeidėms aba žovėms (nekruozė) diel šėrdėis kraujuotakas sotrėkėmo (išemėjės). Ėšsėvīstiosiuosė šalīsė, tamė tarpė Žemaitėjuo, īr vėina dažniausiu smertėis prīžastiū. Vīrėškē serg aple 2–4 kartos tonkiau nekāp muotrėškas, ale XXI o. muotrėšku sergamoms mijokarda infarkto dėdie uotriau nekāp vīrėšku.

Kateguorėjė:Lėgas
Epistemoluogėjė

**Epistemoluogėjė** aba **gnoseologėjė** īr pažėnėma teuorėjė, fėluosuopėjės šaka, katra gvėlden žėnuojėma ė pažėnėma prigėmėma, kėlėma, stroktūras ė robežiaus pruoblemas. Palē žėnuojėma samprata skėrama nuormatīvėnė ėr aprašomuojė epistemoluogėjė.

Epistemoluogėjės ėštakas īr da Platuona dijalogūsė.

Kateguorėjė:Fėluosuopėjė