open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anders Nyland

**Anders Nyland** (g. 1975 m.) īr laikrašte Bergensavisen redaktuorios. 2006-2009 metās ons īr bovės laikrašte Akershus Amtstidende vīr. redaktuorios. 

Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Ivar Brynildsen

**Ivar Brynildsen** (g. 1959 m. lėipas 26 d.) īr keturiū laikraštiū (Edda Medias gropė) redaktuorios.

Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Bernt Eivind Eggen

**Bernt Eivind Eggen** (g. 1944 m. vasarė 10 d. Telemarkė, Nuorvegėjuo) īr nuorvegū rašītuos ė žornalėsts. Nū 1989 m. lėgė 1991 m. bova laikrašte Ny Tid redaktuorios.

Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Lars Holst

**Lars Holst** (gėmė 1848 m. lapkristė 22 d., mėrė 1915 m. gegožė 31 d.) bova nuorvegū laikrašte Dagbladet redaktuorios 1883 m.

Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Jans Ots Johansens

**Jahn Otto Johansen** (g. 1934 m. gegožė 3 d. - mėrė 2018 m. sausė 1 d.) rašītuos, puolėtuoluogs, bovis nuorvegū laikrašte Dagbladet redaktuorios terp 1977 m. ė 1984 m.

Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Bjørn Simensen

**Bjørn Simensen** (g. 1947 m. bėrželė 28 d.) nuorvegū žornalėsts, vėsoumenės vėikies, bovės nuorvegū laikrašte Dagbladet redaktuorios terp 1990 m. ė 1995 m.

## Nūruodas
*Bjørn Simensena asmenėnis tėnklopės

Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Anapolis

**Anapolis** () īr miests JAV, Merilanda valstėjės suostėnė Anam gīven 36 524 žmuoniū. Pluots: 19.7 km².  

## Nūruodas
* Uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Lansings

**Lansings** () īr miests JAV, Mėčėgana valstėjės suostėnė. Anam gīven 114 297 žmuoniū. Pluots: 91,3 km². 

## Nūruodas
* Uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Sent Pols (Mėnesouta)

**Sent Pols** () īr miests JAV, Mėnesoutas valstėjės suostėnė. Anam gīven 285 068 žmuoniū. Pluots: 145,5 km².  

## Nūruodas
* Uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Džeksons (Mėsėsėpė)

**Džeksons** () īr miests JAV, Mėsėsėpės valstėjės suostėnė ė dėdliausis miests. Anam gīven 175 021 žmuoniū. Pluots: 106.8 km². 

## Nūruodas
* Uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:JAV miestā
Rasa

**Rasa** īr maži ondens lašiokā, katrėi ėš rīta aba vakara čieso padeng žuole ė kėtus pavėršius. Pasėdara viestont pavėršiaus temperatūrā ė artiejont pri uora temperatūras. 

Rasa pasėdar ont tuokiu pavėršiu, katrėi īr bluogi šėlomuos laidėnėnkā, aba nesėlėit pri žemės. Rasa būn giedruom naktėm, kumet īr mažos uora driegnoms ė nie viejė. 

Rasa īr gaivoma, tīroma sėmbuolis. Sanskrėta kalbuo rasa reišk „švarus“. 

Kateguorėjė:Ondou
Rasas

**Rasas** aba **Kūpuolės** īr senuobės baltu vėdorvasarė švėntė. Ana švėntama vasaras sauliegrīžas dėina, katra daba sotamp so Juonėnėm. Rasas īr augmenėjės vešiejėma, vėsa kuo augėma, klestiejėma švėntė. Anuos čieso īr renkamas vaistažuolės, vėskos dailėnama kvietkās, žuolīnas. Rasū naktė, katra īr trompiausė metu naktės, īr kūrenami laužā, šuokama, dainiuojama, pagerbiama gamta, i ondeni laidami žuoliū vainėkā. Tradėcėnė Rasū naktėis apėiga īr Papartė žėida ėiškuojėms.

Latvē Rasas vadėn līgou.

Kateguorėjė:Žemaitiu švėntės
Konklē

thumb|260px|9 stīgu konklē

**Konklē** īr liaudėis mozėkas ėnstroments. Anūs sodara pluokštēs, toščiavėdoris trapėcėjės skvarmas pagrėnds. Ans tonkiausē dėrbams ėš eglies. Žemaitiu konklē tor 9-12 stīgu, vuo šēp, anū gal būtė nu 5 lėgė 13. Senuobie stīgas dėrba ėš sausgīsliu, vuo daba - ėš plėina. Konklēs skombījama so brauktoko aba su nagās. 

Konkliū skombiejėms švelnus, ramus, kāp ondens čiorlenėms.

Panašūs i konklios mozėkas instromentā īr puopoliarūs daugel' kraštū: Latvėjuo - kuokles, Soumėjuo - kantelė, Rosėjuo - gūslē, Graikėjuo - psalterioms, Indonezėjuo - kasapi, Iranė - santūrs, ė kt.

Kateguorėjė:Mozėkas instromentā
Boleradicė

**Boleradicė** (ček. - *Boleradice*) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2008 m. anam gīvena 891 žmuogos.

Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Buorkuovanē

**Buorkuovanē** (ček. - *Borkovany*) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2008 m. anam gīvena 759 žmuonis.

Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Bruoda šalėp Dėjės

**Bruoda šalėp Dė̄jės** (ček. - *Brod nad Dyjí*) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2008 m. anam gīvena 478 žmuonis.

Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Dėvakē

**Dėvakē** (ček. - *Diváky*) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2012 m. anam gīvena 524 žmuonis.

## Nūruodas
* Miestalė tėnklopės (čekū kalba)

Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Duobre Puolė

**Duobre Puole** (ček. - *Dobré Pole*) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2007 m. anam gīvena 397 žmuonis.

## Nūruodas
* Miestalė tėnklopės (čeku kalba)

Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Huornė Buojanuovėcē

**Huornė Buojanuovėcē** (ček. - *Horní Bojanovice*) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 609 žmuonis.

## Nūruodas
* Miestalė ofėcēlos tėnklopės (čekū kalba)

Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Hostuopečē

**Hostuopečē** (ček. - *Hustopeče*) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2008 m. anam gīvena 5 956 žmuonis. Miests īr ož 25 i šiaurės vakarū šmuota nū Bržeclava miesta.

## Žmuonis kėlėma nū Hostuopečiū
*Ilse Tielsch - austrū rašītuos.

## Nūruodas
* Miestalė ofėcēlos tėnklopės (čekū kalba)

Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Klentnėcē

**Klentnėcē** (ček. - *Klentnice*) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. Lėgė Ontruosės svieta vainuos miestalė gīvena dėdliausē vuokītē.

Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Kluoboukē šalėp Brna

**Kluoboukē šalėp Brna** (ček. - *Klobouky u Brna*) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2005 m. anam gīvena 2 220 žmuoniū.

## Istuorėjė
Miestalės pėrmuojė lėika pamėnavuots 1207 metās.

## Nūruodas
* Miestalė ofėcēlos tėnklopės (čekū kalba)

Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Duolnė Donajuovėcē

**Duolnė Donajuovėcē** (ček. - *Dolní Dunajovice*) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2008 m. anam gīvena 1 693 žmuonis.

## Ženuomė žmuonės kėlėma nū Duolnė Donajuovėciū
*Karl Renner (1870-1950 m.), Austrėjės kanclėrės ė prezidents.

Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Santjags

**Santjags** () īr Čilės suostėnė. Anuo gīven 5,4 mln. gīventuoju.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Čilės miestā
Kateguorėjė:Pėitū Amerėka
Lėipuojės tramvajos

**Lėipuojės tramvajos** īr vėina ėš sosėsėikėma prėimuoniū Lėipuojuo. Tramvajos Lėipuojė pradiėjė korsout 1899 m. siejės 26 d. Pėrmuojė lėnėjė ēje i Karosta. Tā īr seniausė tramvajaus lėnėjė Baltėjės valstībies. Lėipuojės tramvajaus vaduovs īr Aigars Puks.

## Tramvajē
Pėrmiejė devīnė tramvajē, katrie pradiėjė korsout 1899 m. siejės 26 d. bova ėšdėrbtė Vuokītėjuo, Herbrandt dėrbīkluo. Pū antruosės svieta vainuos anie bova apdėrbte. 1957 m. bova gautė ė prėdietė akspoutacėjā aštounė naujė Gotha T57 tramvajē. 1960 m. bova gautė ė prėdietė akspoutacėjā dešīmt naujū Gotha Т59Е tramvajū. Šēs laikās Lėipuojės tramvajaus lėnėjė aptarnaun Tatra KT4 tramvajā.

## Nūruodas

* Lėipuojės tramvajaus puortėgrapėjės

Kateguorėjė:Latvėjės tramvajos
Staruovėčkē

**Staruovėčkē** (ček. - *Starovičky*) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2012 m. anam gīvena 822 žmuonis. Miestalės īr 188 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.

## Nūruodas
* Miestalė ofėcēlos tėnklopės (čekū kalba)

Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Sedlecos

**Sedlecos** (ček. - *Sedlec*) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 828 žmuonis. Miestalės īr 187 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.

## Nūruodas
* Statėstėkas dep. ėnfuormacėjė aple regėjuona miestalios (čekū kalba)

Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Prėtlokē

**Prėtlokē** (ček. - *Přítluky*) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 776 žmuonis. Miestalės īr 165 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.

## Nūruodas
* Aple miestalė (čekū kalba)

Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Klaipiedas tramvajos

**Klaipiedas tramvajos** - viešuojė sosėsėikėma tramvajū sėstema, nū 1904 metū lėgė 1934 metū vėikosė Klaipieduo.

## Istuorėjė
Tramvajos bova atėdarīts 1904 m. Ton gadīnie ons ė bova vėinatėnės alektrėnės tramvajos dabartėnės Lietovuos terėtuorėjuo. Klaipiedas alektrėnės įšdėrbama energėjė maitėna tramvajū tėnklo. Tramvajos jongė Klaipėdas jūrū ousta ė gelžkele stuotė so centro ė atskėrās prīmėistēs.

Lietovā apėntās palėkos liousā Klaipieduo pradieta mīslėntė aple tramvajaus lėnėjū atgaivėnėma miestė. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lietovuos tramvajos
Naus Preruovs

**Naus Preruovs** (ček. - *Nový Přerov*) kaims Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 343 žmuonis. Miestalės īr 180 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.

## Nūruodas
* Miestalė ofėcēlos tėnklopės (čekū kalbuo)

Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Muorkouvkē

**Muorkouvkē** (ček. - *Morkůvky*) miests Pėitū Muoravėjės kraštė, Čekėjuo. 2006 m. anam gīvena 460 žmuoniū. Miestalės īr 198 metrū aukštomė vėrš jūras līgē.

## Nūruodas
* Miestalė ofėcēlos tėnklopės (čekū kalba)

Kateguorėjė:Čekėjės miestā
Vīkints (vards)

**Vīkints** īr vards pėrmuojė kārt pamėnavuots 1219 m. lietoviu, žemaitiu ėr kėtū žėmiu konėgākštiu taikuos sutartiē su Vuolīnės dėdliuojė konėgākštīste. 

### Gārsė žmuonės
*Vīkints - žemaitiu kunigaikštis

### Vardadienē švėntamė
*Vīkints, Vīkinta (04.11)
*Vīkintė (07.31)

Kateguorėjė:vardā
Ana

**Ana** aba **Anna**. Varda varijantā: **Ania**, **Aneta**, **Anėta**, **Anėkė**, **Ann**.

## Rėikšmes
* Rosėškā hebraju varda חנה **hана** versėjė, znuočijontė „Dieva maluonė“ aba „maluonė“.  

## Žmuonės
* Ana (karalios) – Rītū Onglėjės karalios
* Ana Achmatova – rosu rašītuojė
* Ana Beatriz García - ispanėju aktuorios
* Ana Petrovna - rosu carienė
* Ana Eleonora Ruzvelt – JAV pėrmuojė ledi
* Ana Kurnikova – rosū tenėsėninkė

Kateguorėjė:Vardā
Hansos Kristijans Andersens

thumb|Hansas Kristianas Andersenas

**Hansos Kristijans Andersens** (Hans Christian Andersen, 1805 m. balondė 2 d. Odensie – 1875 m. rogpjūtė 4 d. Kuopenhaguo) – danu puoets, rašītuos, labiausē ėšgarsiejės sava pasakuom vākam, katruos diel sava vertėngoma īr pripažėntas ė soaugusiu.

Ans ketorioulėkas metu tebūdams ėšvīka ėš namū i Kuopenhaga, kor muokės dainioutė ė šuoktė. Prīš tai anuo vėsos ėšsėlavėnėms tebova 6 metā skaitīma ė rašīma.

Kateguorėjė:Danėjės rašītuojē
Kateguorėjė:Vākū rašītuojē
Vuolīnės sotartis

**Vuolīnės sotartės** – 1219 m. taikuos sotartės tarp Lietovuos, Deltovuos, Žemaitėjės ėr kėtū žėmiu konėgākštiu so Volīnės didlioujo konėgākšte Romano Mstėslavėčiom našlies Romanovas bei anuos sūnū Danėjieleus Halėtietiaus ėr Vasīlkas. Sodarīta Volīnės Vladėmīre.

## Istuorėjė
Volīnės sotartė trompā aprašė Ipatėjaus mētraštis. Vagol šiū metraštė, sotartė sodarė: pėnkė vė̄riausė Lietovuos konėgākštē (Žėvėnbuds, Daujuots, anuo bruolis Vilėgaila, Dausprūngs ėr anuo bruolis Mindaugs), Žemaitiu konėgaikštē (Erdvils, Vīkints), Deltuvuos konėgaikštē Bulaitē ė Ruškaitiu atstuovā. Sotartės galiuojė maždaug lėgė 1238 m. Mėslėnama, ka šiuo sotartie mėnėmū žėmiu konėgākštē īsėpareiguojė padiet] Vuolīnės konėgākštīstē gīntėis nu Lenkėjas ė Černėguovaus konėgākštiu, katrie prėtėndava ī Vuolīnės suosta, Vuolīnės konėgākšīē īsėpareiguojė netrogdītė Lietovuos polėtėnės ītakas stėpriejėmou Jouduojuo Rosėjuo, prėklausantiuo Vuolīn's konėgaikštīstē.

## Reikšmie
Vuolīnės sotartės – pėrms patėkėms istuorinis fakts, kad XIII a. pradiuo jau gīvāv Lietovuos žėmiu konfederacėjė, pėrmāsis žėnuoms besikorėntiuos Lietovuos valstībės dėplomātinis akts ėr svarbos istuorinis šaltėnis. Remdamāsis sutartīm ėr kėtās istuorėjas šaltėnēs istuorėks Edvards Gudavėčios apītėkrė nostātė minėmū konėgaikštiu ėr anū gropiu vāldas, anū santīkios. Sotartis atspīnd dėdiejantė Lietovuos žėmiu konfederacėjs ītak Vėdor' ėr Rītū Euruopas šiaurinie dalī, akėvaizdē ruod, ka XIII o. pėrmāsēs dešīmtmetēs konfederacėj sugebiej ne tėk gīntėis, rėngt' žīgios ī grētėmas šalis, bet ėr pliēstė dėplomatėn veikla.

## Šaltėnē
Rimantas Jasas, Vytautas Spečiūnas "Lietuvos-Voluinės sutartis".

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Vagnuorkas

**Vagnuorkas** () bova laikėnė̄jė Lietovuos pėnėngā, katrėi Lietovā paskelbos liuosoma nu TSRS palėka šalėis valiota ė pakeitė robli. Uofecēlē tė pėnėngā vadėntė **taluonās**, bat žmuonis anūs vadėna „vagnuorkom“ vagol ana čiesa permjėra Gedėmėna Vagnuoriu. Tēpuogi da vadėnti „žveriokās“ nes ont anū bova paveizduotė visuoki žvierelē. 

Vagnuorkas galiuojė nu 1991 lėgė 1993 metu. Anas keitont i lita santīkis bova 100:1.

Kateguorėjė:Valiota
Joškātē II

**** () - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Kadagė̄nė (Šiaulē)

**Kadagė̄nė** () - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.

Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Kortovienā

**Kortovienā** () – miestalis Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo. Miestalie ī dvara paluocē.

2001 metās gīvenvėitie gīvena 326 žmuonis.

Īr Kortovienu regėjuonėnis parks. Īr Gīrnėku kalns no katrou matas Šatrėjės kalns.

Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Pėkožē

**** () - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Spauduos draudėma gadīnie suoduo vėikė spauduos ėšskėrstīma cėntros. 2011 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.

Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Porvė̄nė

**** () - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo, Dobīsas kairiam krontė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis.

Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Truocėškė

**** () - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo, Gėniuotiū mėškė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.

Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Botėške

**** () - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo. Suoduo īr gera torėstėnė bazė, pležos, par suodna ēn dvėratiū trasa.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis, bat 2009 metās gīvena 2 žmuonis.

Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Jean Auguste Dominique Ingres

thumb|100px|Ingres 1804 .m
**Jean Auguste Dominique Ingres** (gėmė 1780 m. rogpjūtė 29 d., mėrė 1867 m. sausė 14 d.) bova prancūzu tapītuos.

Kateguorėjė:Prancūzėjės dailėninkā
Lėnkā

**Lėnkā** - vakarū slavū tauta. Lėnkā īr ontra palē žmuoniū skaitliū slavū tauta.

Kateguorėjė:Slavā
Rosā

**Rosā** - rītū slavū tauta. Rosā īr pėrma palē žmuoniū skaitliū slavū tauta. 

## Rosū skaitlios

Apītėkslē.

Tėk Rosėjuo.

Kateguorėjė:Slavā
Okrainėitē

360px|thumb|right|Okrainėitiū pruoc. Okarėnas regėjuonūs

**Okrainėitē** - rītū slavū tauta. Okrainėitē īr treti palē žmuoniū skaitliū slavū tauta. Krūvuo svietė īr 45 mėl. okrainėitiū. 83 pruoc. okrainėitiū gīven Okarėnuo.

Kateguorėjė:Slavā
Dėrvuonā (Šiaulē)

**Dėrvuonā** () - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 19 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
Nuolėškē

**** () - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 15 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės
TV Globo

**Rede Globo de Televisão** (**TV Globo**) īr Brazilijuo televėzėjės translioutuos, ikorts 1965 metās.

## Nūruodas

* Uofėcēlos poslapės

Kateguorėjė:Brazilėjės televėzėjės kanalā
Marėjė Baltrienienė

**Marėjė Baltrienienė** (g. 1941 m. bėrželė 1 d.) īr Lietovuos etnuomozėkuoluogė, liaudėis orkestra dėrėgentė, konklėninkė.

Baltrėnienė, Marija
Jolėjė Joudienė-Čereškātė

**Jolėjė Joudienė-Čereškātė** (g. 1941 m. vasarė 2 d.) īr Lietovuos konklėninkė, mozėkas muokītuojė, kuorvedie.

Juodienė-Čereškaitė, Julija
Uonė Mėkolskienė

**Uonė Mėkolskienė** (g. 1905 m. sausė 30 d. – m. 2008 m. balondė 19 d.) bova Lietovuos konklėninkė, JAV lietoviu kuolektīva aktīvėstė.

Mikulskienė, Ona
Ilja Aksionovas

**Ilja Aksionovas** (g. 1996 m. bėrželė 10 d.) īr Lietovuos uoperas suolėsts, dėskants. Ilja Aksionovs dainiou nū 3 metū. Īr dainiavės dūetė so: Vita Pimpiene, Lidija Gurova, Viktorija Pak, Marta Lukošiūte, Merūnu, Liepa Mondeikaite, Evelina Sašenko, Vaidu Vyšniausku, kuoru „Ąžuoliukas“ ė kt.

Aksionovas, Ilja
Leonas Baltrus

**Leonas Baltrus** (g. 1933 m. kuova 23 d. Klaipieduo) īr Lietovuos uoperas dainėniks, dramatėnis tenuors.

Baltrus, Leonas
Pėitū Sodans

**Pėitū Sodans** īr valstībė vėdorė rītū Afrėkuo. Robežioujas so Etiopėjė, Kėnėjė, Uganda, Kuonga DR, CAR ė Sudano.

## Istuorėjė
Pėitū Sudans palėka liuoso nu Sudana 2011 m. lėipas 9 d. 

## Geuograpėjė
Pėitū Sudans īr līgomū krašts, katron sodara vėina līgoma, katron tuolīgē žemie ēnont i šiaurės šmuota. Ton līgoma pėitvakariūs ė vakarūs oždara Centrėnės Afrėkas plīnaukštė, vuo pėitūs - Ugandas pluokštiakolnės. Vėsė aukštiausė Pėitū Sudana kolnā īr sosėtelkė šalėis pėitūs.
thumb|left|250px|Pėitū Sudana vėlajėtā

Kateguorėjė:Afrėkas valstībės
Tėisėninks

[thumb|[Advuokats, 1883 m.]]
**Tėisėninks**- teisės (normū) žinovas, specialistas. Gal būt advuokats, nuotars, teisies, pruokuruors. 

Kateguorėjė:Teisė
Kašobā

**Kašobā** - vakarū slavū tauta. Kašobā īr menka palē žmuoniū skaitliū slavū tauta. Dėdliausės šmuots anū gīven vakarū Lėnkėjės Pamare kraštė.

Kateguorėjė:Slavā
Pranis Stepolis

**Pranis Stepolis** (, g. 1913 m. groudė 14 d. – m. 2007 m. balondė 5 d.) bova Lietovuos konklėninks, akademėne konkliavėma matuodu kories, mena kuolektīvu vaduovs.

Stepulis, Pranas
Edoards Kaniava

**Edvardas Kaniava** (g. 1937 m. lėipas 1 d. Klaipieduo) īr Lietovuos uoperas dainėniks, puolėtėnis ė vėsoumenės vėikies.

Kaniava, Edvardas
Sluovakā

**Sluovakā** - vakarū slavū tauta. Sluovakā īr truopnė palē žmuoniū skaitliū slavū tauta. Dėdliausės šmuots sluovakū gīven patiuo Sluovakėjuo.

Kateguorėjė:Slavā
Čekā (tauta)

**Čekā** - vakarū slavū tauta. Čekā īr dėdlė palē žmuoniū skaitliū slavū tauta. Svietė īr 10,4 mėlėjuonā čekū. 

Kateguorėjė:Slavā
Urala kalbas

**Urala kalbas** īr Urala pruokalbės kėlėma kalbū šeimīna. Anuom tonkiausē rokounamas Euruopuo ė Azėjuo. Ton kalbū gropē prigol 38 kalbas, katruom rokounas aple 25 mėlėjuonu žmuoniū.

## Kalbū skėrstīms
Tradėcėškā Urala kalbas skėrstuomas i samuodu ė fėnuoūgru kalbū gropės.
### [[Samuodu kalbas]]
* **Šiaurės samuodu kalbas**:
** Nencu kalba
** Encu kalba (zars ėšnīkosė)
** Nganasanu kalba
** Juratu kalba (ėšnīkosė)

* **Pėitū samuodu kalbas**:
** Selkupu kalba
** Kamasėnu kalba (ėšnīkosė)
** Matuoru kalba (ėšnīkosė)

### [[Fėnuougru kalbas]]
* **Ugru gropė**:
** Vengru
*** Vengru kalba
** Uobės ugru
*** Chantu kalba
*** Mansiu kalba
* **Fėnu gropė**:
** Baltėjės fėnu
*** Soumiu kalba
*** Estu kalba
*** Karelu kalba
*** Līviu kalba (zars ėšnīkosė)
*** Vepsu kalba
*** Ėžuoru kalba (zars ėšnīkosė)
*** Vuodu kalba (zars ėšnīkosė)
** Permės kalbas
*** Kuomiu kalba
*** Permės kuomiu kalba
*** Udmortu kalba
** Vuolgas kalbas
*** Mariu kalba
*** Muordviu kalbos
**** Erziu kalba
**** Muokšu kalba
** Ėšnīkosės Baltėjės-Vuolgas kalbas, aple katras īr mažā doumenū
*** Meriu kalba
*** Moruomu kalba
*** Mešteru kalba
** Samiū kalbas (10 kalbū, čiesās laikuomas dialektās).
*** Vakaru samiu kalbas
**** Pėitu samiu
**** Umėjė samiu (zars ėšnīkosė)
**** Lolėjė samiu
**** Pėtėjė samiu (zars ėšnīkosė)
**** Šiaurės samiu
*** Rītū samiu kalbas
**** Kemės samiu (ėšnīkosė)
**** Inare samiu
**** Akalas samiu (ėšnīkosė)
**** Kėldėna samiu
**** Skuolta samiu
**** Terė samiu (zars ėšnīkosė)

Kateguorėjė:Urala kalbas
Samuodu kalbas

**Samuodū kalbas** īr Urala kalbuom prėgolantė kalbū šėimuos gropė. Samuodū kalbuom rokounas aple 30 tūkst. žmuoniū. Anie daugiausė gīven šiaurės rītū Euruopuo ė vakarū Sėbėrė.

## Skėrstīms

* **Šiaurės samuodu kalbas**:
** Nencu kalba
** Encu kalba (zars ėšnīkosė)
** Nganasanu kalba
** Juratu kalba (ėšnīkosė)

* **Pėitū samuodu kalbas**:
** Selkupu kalba
** Kamasėnu kalba (ėšnīkosė)
** Matuoru kalba (ėšnīkosė)
** Kuoibalu kalba (ėšnīkosė)

Kateguorėjė:Urala kalbas
Luans Santana

200px|thumb|Luan Santana
**Luan Santana** (*Luan Rafael Domingos Santana*, g. 1991 m. kuova 13) īr Brazilu dainėninks ė kompozėtuorios. 

## Nūruodas
* Luan Santana - Official Web

Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Vingru kalba

**Vingru kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Svietė īr 14,5 mėlėjuona žmuoniū, katrėi rokounas vingru kalba, ėš anū aple 10 mėlėjuonū gīven Vingrėjuo.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Chantu kalba

**Chantu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Daugiause chantu kalba rokounas Rosėjės Chantu-Mansu regėjuonė. 2002 metās bova 13 568 žmuoniū, katrie muokiejė chantu kalba.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Mansiu kalba

**Mansiu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Daugiause ana rokounas mansiū tautuos žmuonės, katrie gīven vakarū Sėbėrė. Mansiu kalba grētā nīkst. Bier palėkė 2700 žmuoniū, katrie rokounas mansiu kalba.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Estu kalba

**Estu kalba** (estėškā: *eesti keel*) īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Estu kalba rokounas aple 1,1 mėlėjuona žmuoniū, katrū dėdliuojė daugoma gīven Estėjuo. Estu kalba īr labā artėma Soumiu kalbā.

## Rašts

Estu kalbuos abecelė paremta muodėfėkoutas luotīnū kalbuos abecelės pagrīndo:

Raidės C, Q, W, X, Y,  raidė naudionamas tėktās kėtū kalbū vardam, pavardiem ėšgoldītė Raidės F, Š, Z ir Ž nauduonamas pasęskuolīntios žuodiuos ėš kėtū kalbū.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Līviu kalba

**Līviu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Ana kalb mažiau, nē 150 žmuoniū, katrū daugoma gīven Latvėjuo. Līviu kalba tor dvejes tarmes: Korša ė Salacas.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Suomiu kalba

**Suomiu kalba** (*suomen kieli*) īr urala kalbū šeimīnā, fėnuougru kalbū gropē prigolontė kalba. Suomiu kalba īr oficēlė kalba Suomėjuo ė mažomuos kalba Švedėjuo. 

Suomiu kalba īr artėma baltu kalbuom par skuolėnius. Anuo īr aple 11 pruoc. gīmėnėngu žuodiū baltū kalbuom.

Ana rokounas kėik mažiau kāp 6 mln. gīvėntuoju.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Karelu kalba

**Karelu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Karelu kalba rokounas aple 118 000 žmuoniū, katrū daugoma gīven Karelėjuo, Rosėjuo ė Soumėjuo.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Vuodu kalba

**Vuodu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Bier 62 žmuonės, katrie rokounas vuodu kalba. Kalba paplėtosė Rosėjuo i rītos nū Pėipaus ė Pskuova ežerū.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Mariu kalba

**Mariu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Ana rokounas daugiau, kāp 600 tūkst. žmuoniū.

## Abecelė

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Kuomiu kalba

**Kuomiu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Kalba tor kelės dialektos, katrie čiesās īr laikuomė atskėruom kalbuom.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Mešteru kalba

**Mešteru kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Mešteru kalba ėšnīka XVI o.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Udmortu kalba

**Udmortu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Kalba daugiausē nauduojama Rosėjuo, ana rokounas aple 464 tūkst. žmuoniū. Kalba tor uofėcēliuos kalbuos statosa Udmortėjuo.

## Abecelė

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Vepsu kalba

**Vepsu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. 1989 m. 6 355 žmuonis rokavas vepsū kalba.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Ėžuoru kalba

**Ėžuoru kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Bier 200 žmuoniū, katrie rokounas ėžuoru kalba, daugoma anū gīven Ingrėjuo, Rosėjuo.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Muokšu kalba

**Muokšu kalba** (*мокшень кяль*) īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Muokšu kalba rokounas aple posė mėlėjuona žmuoniū. Artėmiausė muokšu kalbā īr ėšnīkosė mešteru kalba.

## Abecelė

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Kemės samiu kalba

**Kemės samiu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Kalba īr ėšnīkosė. Kemės samiu kalba ėšnīka XX omžiaus pradiuo. Onskstiau ana kalbieta pėitū Laplandėjuo, Suomėjuo aple Kuusamo miestalė. 

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Inare samiu kalba

**Inare samiu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Inare samiu kalba rokounas aple 300 - 400 žmuoniū, katrū daugoma gīven šiaurės Suomėjuo. 

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Akalas samiu kalba

**Akalas samiu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Akalas samiu kalba ėšnīka 2003 m. groudė 29 d., kūmet mėrė paskotėnės žmuogos, katrs muokiėjė rokoutėis akalas samiu kalba ana bova Marja Sergina.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Tere samiu kalba

**Tere samiu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Kalba īr zars ėšnīkosė. Bier tėktās do žmuonės palėkė, katrie rokounas tere samiu kalba. Anie gīven Rosėjės Mormanska sritie.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Pėitu samiu kalba

**Pėitu samiu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Pėitu samiu kalba rokounas 500 žmuoniū, katrie daugiausē gīven Švedėjuo ė vėdorė Nuorvegėjuo.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Šiaurės samiu kalba

**Šiaurės samiu kalba** īr urala kalbū šeimīnā, fėnuougru kalbū gropē prigolontė kalba. Šiaurės samiu kalba rokounas aple 15 000 - 25 000 žmuoniū, katrėi tonkiausē gīven šiaurės Nuorvėgėjuo, Švedėjuo ė Suomėjuo.

## Abecelė

Šiaurės samiu kalbuos abeceli sodara 29 raidės:

{| style="font-family:Arial Unicode MS; font-size:1.4em; border-color:#000000; border-width:1px; border-style:solid; border-collapse:collapse; background-color:#F8F8EF"
| style="width:4em; text-align:center; padding: 4px;" | A a
| style="width:4em; text-align:center; padding: 4px;" | Á á
| style="width:4em; text-align:center; padding: 4px;" | B b
| style="width:4em; text-align:center; padding: 4px;" | C c
| style="width:4em; text-align:center; padding: 4px;" | Č č
| style="width:4em; text-align:center; padding: 4px;" | D d
|-
| style="width:4em; text-align:center; padding: 4px;" | Đ đ
| style="width:4em; text-align:center; padding: 4px;" | E e
| style="width:4em; text-align:center; padding: 4px;" | F f
| style="width:4em; text-align:center; padding: 4px;" | G g
| style="width:4em; text-align:center; padding: 4px;" | H h
| style="width:4em; text-align:center; padding: 4px;" | I i
|-
| style="width:4em; text-align:center; padding: 4px;" | J j
| style="width:4em; text-align:center; padding: 4px;" | K k
| style="width:4em; text-align:center; padding: 4px;" | L l

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Lolėjė samiu kalba

**Lolėjė samiu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Lolėjė samiu kalba rokounas aple 1500 - 2000 žmuoniū. Anie daugiausē gīven šiaurės Švedėjuo ė šiaurės Nuorvegėjuo.

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Permės kuomiu kalba

**Permės kuomiu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Permės kuomiu kalba rokounas aple 116 000 žmuoniū. Daugiausė kalba ėšplėtos Kuomiū-Permiū autonuomėnie apīgarduo, Rosėjuo.

## Abecelė

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Nencu kalba

**Nencu kalba** īr urala kalbū šėimā, samuodu kalbū gropē prėgolantė kalba. Nencu kalba rokounas aple 30 000 žmuoniū. 

## Dabartėnė abecelė

Kateguorėjė:Samuodu kalbas
Encu kalba

**Encu kalba** īr urala kalbū šėimā, samuodu kalbū gropē prėgolantė kalba. Encu kalba rokounas 119 žmuoniū. 

Kateguorėjė:Samuodu kalbas
Pėtėjė samiu kalba

**Pėtėjė samiu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prėgolantė kalba. Pėtėjė samiu kalba rokounas aple 20 žmuoniū, katrie gīven Švedėjuo ė Nuorvegėjuo. Pėtėjė samiu kalba nator uofėcēliuos rašta sėstemas. 

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Kamasėnu kalba

**Kamasėnu kalba** (*каӈмажи шəкə*) īr urala kalbū šėimā, samuodu kalbū gropē prėgolantė kalba. Kamasėnu kalba ėšnīka 1989 metās, kūmet mėrė paskotėnės žmuogos, katrs muokiėjė rokoutėis kamasėnu kalba, ana bova Klaudija Plotnikova.

Kateguorėjė:Samuodu kalbas
Matuoru kalba

**Matuoru kalba** īr urala kalbū šėimā, samuodu kalbū gropē prėgolantė kalba. Matuoru kalba īr ėšnīkosė. Paskotėnės matuoru kalba muokėjės žmuogos mėrė 1839 metās. 

Kateguorėjė:Samuodu kalbas
Juratu kalba

**Juratu kalba** īr urala kalbū šėimā, samuodu kalbū gropē prėgolantė kalba. Juratu kalba īr ėšnīkosė. Kalba ėšnīka XIX o. pradiuo. Juratu kalba bova parėinamuojė grondės terp nencu kalbuos ė encu kalbuos. Juratu kalba rokavėisė žmuonės parjiėmė nencu kalba.

Kateguorėjė:Samuodu kalbas
Umėjė samiu kalba

**Umėjė samiu kalba** īr urala kalbū šėimā, fėnuougru kalbū gropē prigolontė kalba. Umėjė samiu kalba rokounas aple 10 žmuoniū. Anie gīven Švedėjuo ė Nuorvegėjuo.

## Umėjė samiu kalbuos pavėzdīs

Kateguorėjė:Fėnuougru kalbas
Romunu kalba

**Romunu kalba** īr vėina ėš romanu kalbū. Romunu kalba rokouns Romunėjuo, Moldavėjuo, Serbėjės šmuotė ė kėtuos valstībies, tēpuogė ana īr vėina ėš oficēliū Euruopas Sājongas kalbū. Eš vėsa romunu kalba rokouns 28 mln. žmuoniū.

Kateguorėjė:Romanu kalbas
Muoldavu kalba

**Muoldavu kalba** - vėina ėš romanu kalbū. Muoldavu kalba rokounas tonkiausē Muoldavėjuo, kor ana tor valstībėnės kalbuos statosa. Muoldavu kalbuos egzėstatavėms īr gīnčėjams ė mažne vėsė lingvėstā laika anon romunu kalba, kāp ė Romunėjės gīventuojē.

Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Kuorsėkėitiu kalba

**Kuorsėkėitiu kalba** - vėina ėš romanu kalbū. Kuorsėkėitiu kalba rokouns Kuorsėkuo, Italėjuo. Kuorsėkėitiu kalba prėgoldoma pri italu kalbuos tuoskanas dialekta. Kuorsėkėitiu kalba rokouns aple 402 tūkst. žmuoniū.

Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Uoksėtanu kalba

**Uoksėtanu kalba** - vėina ėš ruomanu kalbū. Uoksėtanu kalba rokouns Prancozėjės pėitūs, šmuotė Italėjės ė Ispanėjės. Uoksėtanu kalba rokouns 583000 žmuoniū.

Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Luombardu kalba

**Luombardu kalba** - vėina ėš romanu kalbū. Luombardu kalba rokouns Luombardėjuo, šiaurės Italėjuo. Luombardu kalba rokouns 9 133 855 žmuonis. Luombardu kalba īr skėrstuoma i vakaru ė rītu luombardu kalbas.

Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Ligūru kalba

**Ligūru kalba** - vėina ėš romanu kalbū. Ligūru kalba rokouns daugiausē Italėjuo. Ligūru kalba rokouns aple do mėlėjuonā žmuoniū.

Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Kataluonu kalba

**Kataluonu kalba** - vėina ėš romanu kalbū. Kataluonu kalba rokouns Anduoruo, Katakuonėjės regėjuonė, Ispanėjuo. Kataluonu kalba rokouns aple 7,5 mln. žmuoniū. Kataluonu kalba īr labā artėma ėspanu kalbā.

Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Ladėnu kalba

**Ladėnu kalba** - vėina ėš romanu kalbū. Ladėnu kalba rokouns Duoluomėtū kalnūs, Italėjuo. Ladėnu kalba rokouns aple 30 tūkst. žmuoniū.

Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Nuormandu kalba

**Nuormandu kalba** - vėina ėš romanu kalbū. Nuormandu kalba rokouns Nuormandėjuo, Prancozėjuo ė Kanala saluos, JK.

Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Pėkardu kalba

**Pėkardu kalba** - vėina ėš romanu kalbū. Pėkardu kalba rokouns šiaurės Prancozėjuo ė Belgėjuo.  Pėkardu kalba rokouns aple 700 tūkst. žmuoniū.

right|thumb|<center></center>

## Pėkardū kalbuos žuodiū pavėzdē

## Audėjė irašā pėkardu kalba
* *Centre de Ressources pour la Description de l'Oral* (CRDO) ( https://web.archive.org/web/20110811103713/http://www.language-archives.org/language/pcd )
* http://ches.diseux.free.fr/sons/d85.mp3
* http://ches.diseux.free.fr/diri/dir85.htm

Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Venetu kalba

**Venetu kalba** - vėina ėš romanu kalbū. Venetu kalba rokouns Veneto regėjuonė, Italėjuo. Venetu kalba rokouns aple 2,21 mln. žmuoniū.

Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Retoruomanu kalba

**Retoruomanu kalba** (*Rumantsch*) - vėina ėš ruomanu kalbū. Retoruomanu kalba rokounas Šveicarėjuo, ėš vėsa aple 60 tūkst. žmuoniū.

Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Muonegasku kalba

**Muonegasku kalba** (*Munegascu*; ) - vėina ėš romanu kalbū. Muonegasku kalba rokouns Muonakė. Muonegasku kalba rokouns aple 35 000 žmuoniū.

Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Kateguorėjė:Muonaks
Pjemuonta kalba

**Pjemuonta kalba** - vėina ėš romanu kalbū. Pjemuonta kalba rokouns Italėjės Pjemuonta regėjuonė. Pjemuonta kalba rokouns aple 2 mln. žmuoniū.

Kateguorėjė:Ruomanu kalbas
Juozas Babravičius

**Juozas Babravičius** (g. 1882 m. kuova 21 d. Šelviūs, Vėlkavėške valstiou - m. 1957 m. balondė 3 d., Kaunė) bova Lietovuos uoperas dainėniks, pedaguogs.

Kāp mozėkas pedaguogs parėngė šmuota žīmiū mozėkontū ė atlėkiejo, anūo muokīnēs bova: Aloyzas Domeika, Vytautas Čepliauskas, Abdonas Lietuvninkas, Gediminas Šmitas, Kazys Znamenskas.

Babravičius, Juozas
Kateguorėjė:Lietovuos pedaguogā
Egidijus Mažintas

**Egidijus Mažintas** (g. 1955 m. bėrželė 22 d. Raseiniūs) īr Lietovuos uoperas dainėniks, režisuorios, homanėtarėniū muokslū daktars.

Mažintas, Egidijus
Algirdas Bagdonavičius

**Algirdas Bagdonavičius** (g. 1977 m. lėipas 10 d. Pasvalie) īr Lietovuos uoperas dainėniks, tenuors-kuontratenuors, Vėlniaus kuolegėjės diestītuos,  LRT mozėkėnė pruojėkta *[[Triumfo arka]]* fėnalėsts.

Bagdonavičius, Algirdas
Triumfo arka

**Triumfo arka** LTV ė LTV World šeštadėinēs ruoduoms mozėkėnės pruojėkts, katruo tėksls īr ėšrīnktė auksėnė balsa. Laiduos vediejē īr Giedrius Masalskis ė Laura Imbrasienė, vuo pruodiuserės - Ričardas Rickevičius.

Kateguorėjė:Lietovuos televėzėjės laidas
Algirdas Janutas

**Algirdas Janutas** (g. 1961 m. vasarė 10 d. Halie, Vuokītėjuo) īr Lietovuos uoperas dainėniks, tenuors.

Janutas, Algirdas
Vidutis Bakas

**Vidutis Bakas** (g. 1942 m. sausė 14 d. Ancėškie, Truskavas valstiou) īr Lietovuos uoperas dainėniks, barėtuons.

1967–1985 m. bova Lietuvuos uoperas ė baleta teatra suolėsts.

Bakas, Vidutis
Vytautas Bakula

**Vytautas Bakula** (g. 1951 m. lapkristė 12 d. Kodirkas Naumiestie) īr Lietovuos uoperas dainėniks, buosos.

1982 m. bėngė Lietovuos kuoncervatuorėjė, Z. Paulauska klase. Nū 1982 m. bova Lietuvuos uoperas ė baleta teatra suolėsts.

Bakula, Vytautas
Irena Ylienė

**Irena Ylienė** (g. 1923 m. rogpjūtė 4 d. Vėštītie) īr Lietovuos uoperas dainėnikė, suopranė. LTSR nuosėpelniosė artėstė.

Ylienė, Irena
Marija Bedarfaitė

**Marija Bedarfaitė** (g. 1927 m. siejės 24 d. Kaunė) īr Lietovuos uoperas dainėnikė, mozėkas muokītuojė, kuorvedie. Kāp suolėstė daug kuoncertava Lietovuo ė svetėmūs kraštūs.

Bedarfaitė, Marija
Jonas Jocys

**Jonas Jocys** (g. 1929 m. lėipas 14 d. Pīkātiūs, Šėlalės valstiou) īr Lietovuos uoperas dainėniks (buosos).

Jocys, Jonas
Edmundas Seilius

**Edmundas Seilius** (g. 1975 m. Marėjampuolie) īr Lietovuos uoperas dainėniks (līrėnis tenuors), Lietuovuos naciuonalėne uoperas ė baleta teatra suolėsts.

## Asmenėnis gīvenėms
Īr žanuots, žmuona Kristina Zmailaitė, doktie Barbora.

Seilius, Edmundas
Irena Jasiūnaitė

**Irena Jasiūnaitė** (1925 m. spalė 29 d. Ruokėškie - 2021 m. lapkristė 15 d.) bova Lietovuos uoperas dainėninkė (mecosuoprans), lietoviu operas prėmaduona.

Jasiūnaitė, Irena
Bronius Kazėnas

**Bronius Kazėnas** (g. 1954 m. bėrželė 7 d. Klīvlendė, JAV) īr Lietovuos uoperas dainėniks (tenuors).

Kazėnas, Bronius
Birutė Aleksaitė

**Birutė Aleksaitė** (g. Borbėškiū kaimė, Sėiniū valstiou, Lėnkėjuo) īr Lietovuos uoperas dainėnikė, suolėstė. Īr kuoncertavos Buostuonė, Čėkaguo, JAV.

Aleksaitė, Birutė
Valerija Balsytė

**Valerija Balsytė** (g. 1958 m. balondė 9 d. Mažeikiūs) īr Lietovuos uoperas dainėnikė (suoprans), pedaguogė.

Balsytė, Valerija
Balsytė, Valerija
Mindaugas Rojus

**Mindaugas Rojus** (g. 1981 m. sausė 24 d. Darbienūs, Kretīngas rajuonė) īr Klaipiedas valstībėne mozėkėne tētra suolėsts, Lietovuos uoperas dainėniks. LRT mozėkėne pruojėkta *[[Triumfo arka]]* posfėnalėninks.

Rojus, Mindaugas
Petras Oleka

**Petras Oleka** (g. 1895 m. lapkristė 9 d. Maskvuo - m. 1975 m. balondė 17, Vėlniou) bova Lietovuos uoperas dainėniks (buosos), pedaguogs, režisuorios.

Oleka, Petras
Tomas Ladiga

**Tomas Ladiga** (g. 1962 m. spalė 10 d. Anīkštiūs) īr Lietovuos uoperas dainėniks, buosos.

Ladiga, Tomas
Judita Leitaitė

**Judita Leitaitė** (g. 1959 m. groudė 27 d. Kaunė) īr Lietovuos uoperas dainėnikė (mecuosuopranė). 2008 m. īr dalėvavosė LNK televėzėjės mozėkėnem pruojektė *[[Žvaigždžių duetai]]*.

## Ivertėnėmā
* 1987 m. M. Glinkas vuokalėstu kuonkorsa Baku II premėjė,
* 1991 m. Terptautėne vuokalėstu kuonkorsa Soumėjuo III premėjė,
* 2004 m. Vītauta Dėdliuojė uordėna Rėtere krīžios

Leitaitė, Judita
Laima Domikaitė

**Laima Domikaitė** (g. 1958 m. bėrželė 16 d. Vėlniou) īr Lietovuos operas dainėnikė, mecuosuoprans.

## Biuograpėjė
1983 m. bėngė Lietovuos kuoncervatuorėjė, E. Dirsienės klase. Nū 1983 m. Lietovuos nacionalėnė operas ė baleta tētra suolėstė. 1984–1985 m. stažavas Maskvuos dėdliajam tētrė. 1991 m. stažavas Graca (Austrėjė) aukštuojuo mozėkas muokīkluo (pas L. Šokītė).

Kuoncertava so lietoviu ė ožrobežė dirigentās ėr orkestrās Lietovuo, Rosėjuo, Latvėjuo, Estėjuo, Ispanėjuo, Vuokītėjuo ė kėtūs kraštūs.

Domikaitė, Laima
Masiela Lusha

thumb|right|Masiela Lusha
**Masiela Lusha** (1985 m. siejės 23 d. Tėranuo, Albanėjuo - ) - JAV aktuorė ė dainėninkė. Ėšgarsiejė vaidėndama fėlmūs *Time of the Comet*, *Blood: The Last Vampire*, *Ballad of Broken Angels*. Ana gėmė Albanėjuo, bat būdams vāks liōb gīvent ė Vengrėjuo, Austrėjuo. I Amerėka parsėkraustė 1993 metās.

## Fėlmuograpėjė

*2000: Father's Love, Lisa 
*2001: Summoning, Grace
*2001: Lizzie McGuire, Model
*2002: George Lopez, Carmen Lopez (101 episodes)
*2003: Clifford's Puppy Days, Nina (46 episodes)  
*2004: Cherry Bomb, Kim
*2005: Unscripted
*2006: Law and Order: Criminal Intent, Mira
*2007: Time of the Comet, Agnes
*2008: Blood: The Last Vampire, Sharon
*2009: Ballad of Broken Angels: Harmony, Harmony 
*2009: Lopez Tonight
*2010: Kill Katie Malone, Ginger
*2010: Of Silence, Annabelle
*2010: Signed in Blood, Nina 
*2011: Under the Boardwalk: The Monopoly Story
*2011: Tough Business, Grace
*2011: Science of Cool

Kateguorėjė:JAV aktuorē
Bolgaru kalba

**Bolgaru kalba** - slavu kalbu gropes pėitu slavu puogropiou prėgolantė kalba, katra rokounas aple 12 mln. prieteliu.

## Abecelė
Bolgaru kalbuos abecelie īr 30 raidiu:

**Аа Бб Вв Гг Дд Ее Жж Зз Ии Йй Кк Лл Мм Нн Оо Пп Рр Сс Тт Уу Фф Хх Цц Чч Шш Щщ Ъъ Ьь Юю Яя**

Līgėnont so rosu kalbuos abecele, bolgaru kalbuo nier raidiu **Ы**, **Э** ir **Ё**.

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Sluovienu kalba

**Sluovienu kalba** - slavu kalbu gropes pėitu slavu puogropiou prėgolantė kalba, katra rokounas aple 2,2 mln. prieteliu. Sluovienu kalba tor gera šmuota arkaėzmū, katrū nabie kėtuos kalbuos, pvz. dvėskaita.

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Bousniu kalba

**Bousniu kalba** - slavu kalbu gropes pėitu slavu puogropiou prėgolantė kalba, katra rokounas aple 2,7 mln. prieteliu. Bousniu kalbuos stroktūra dėdlē panašė i serbu ė kruoatu kalbas, bat skėras tarėms. Pvz., žuodės "kava" buosnėškā "kahva", kruoatėškā "kava", serbėškā "kafa". Bousniu kalba tor gera šmuota skuolėniu ėš torku kalbuos.

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Serbu kalba

thumb|upright=1.25|right
**Serbu kalba** (*српски језик*) - slavu kalbu gropes pėitu slavu puogropiou prėgolantė kalba, katra rokounas aple 11,5 mln. prieteliu.

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Joudkalnėitiu kalba

**Joudkalnėitiu kalba** - slavu kalbu gropės pėitū slavu puogropiou prigolontė kalba, katra rokounas aple 300 tūkst. žmuoniu. Labā artėma serbu kalbā ė nu anuos skėras tėktās tarėmu ė kelēs ėš kėtū kalbu perjimtās žuodēs.

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Vincėnts Koprīs

**Vincėnts Narėmonts Koprīs** (1937 m. kuova 25 d. – 2022 m. spalė 2 d. Vėlniou) bova Lietovuos uoperas dainėniks, buosos.

## Biuograpėjė
1941 m. bėrželė 14 d. suovietā ėštriemė anuo so vėsa šėima i Sėbėra. Anuo tievs žova lagerie Krasnuojarska kraštė. Muotėna so ketorēs vakās bova ėštremta i Altajaus krašta. 1947 m. J. Kuprienė slapta so vakās pabiega i Lietova, bat pū dviejū metū viel bova areštuotė ė ėštremtė i Sėbėra. Mozėkas pradiejė muokintėis muokīkluo pas ėštremta lietoviū muokītuoja Mīkola Simonaitė. 1961 m. bėngė Sverdluovska kuoncervatuorėjės F. Obrazcovskajas klasė. 1959–1968 m. Sverdluovska, 1968–2000 m. Lietovuos uoperas ė baleta teatra suolėsts.

Kuprīs, Vincentas
São Paulo Futebol Clube

thumb|right|FC San Paulos
**San Paulos FC** (portugalėškā: *São Paulo Futebol Clube*) - īr Brazilijuo futbuola klubs. Ans īr ėš San Paulos.

## Nūruodas
* Oficēlė svetainė
* SOCCERWAY
* FLASHSCORE
* Transfermarkt
* Globalsportsarchive

FC San Paulas
Kateguorėjė:San Paulos
Kateguorėjė:Brazilėjė
Makeduonu kalba

**Makeduonu kalba** - slavu kalbu gropes pėitu slavu puogropiou prėgolantė kalba, katra rokounas aple 2 mln. žmuoniu. Artėmiausė makeduonu kalbā īr bolgaru kalba. Rašītėnė makeduonu kalba so serbėškas kėrėlėcas raidiem sokorta 1945 m. Graikėjės ė Albanėjės makeduonu kalbuo īr dėdlesnės šmuots torkėška ė graikėška kėlėma žuodiu. Makeduonu kalba tor uofėcēliuos kalbuos statosa Makeduonėjuo.

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Duonghuojos

200px|right|thumb|Duonghuojos
**Duonghuojos** īr dėdliausis miests Vietnamė. Robežiounas so Bo Trach, Quang Ninh.
Duonghuojos 1230 km ī šiaure nu Hošėmins, 6 km ī šiaure nu Duonghuojaus uora ousta, 500 km ī pėitos nu Hanuojaus, 50 km ī pėitos nu Fuongnakebangs (parks itraukts ī UNESCO svieta pavelda sāraša).

Kateguorėjė:Vietnams
Duonghuojaus uora ousts

200px|right|thumb|Duonghuojaus uora ousta
**Duonghuojaus uora ousts** (IATA kuods: VDH, ICAO kuods: VVDH) īr uora ousts Vietnamė, 6 km ī pėitos nu Duonghuojos, ož 1236 km i šiaure nu Hošėmins, 506 km i pėitos nu Hanuojaus, 44 km i pėitos nu Fuongnakebangs (parks ėtraukts i UNESCO svieta pavelda sāraša). Duonghuojaus uora ousts ožēm 173 ha pluota. Uora ousrs atėdarīts 1930 metās. Pernu uora ouste regolerē skrend maža uora bendruovė Vietnam Airlines.

Kateguorėjė:Vietnama uora oustā
Palonguos uora ousts

thumb|250px

**Palonguos uora ousts** (IATA kuods **PLQ**) īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Žemaitėjuo. Palonguos uora ousts īr ož 32 km nu Klaipiedas ė ož 17 km Kretingas miesta centra. Uora ousts infrastroktūra tink aptarnautė vėdotėnius ė mažus uorlaivius. Tarptautėnis Palongos uora ousts īr itraukts i Lietovuos naciuonalėnė transpuorta plietruos ė Transpuorta investėcėju puoreikiu ivertėnėma (TINA) pruogramas.

## Istuorėjė
Palonguos aeruodruoms pradejė fonkcėjuonoutė 1937 m. Ėš pradiu ėkorts laukūs šalėp vėiškele Palonga–Darbienā, katrie 1975–1990 m. bova apėbūdavuotė gīvenamāsēs bodīnkās.
1939 m. atėdarīts pėrmas Lietovuo regolēros uora maršrots Kauns–Palonga.
1963 m. ikorts Palonguos cėvėlėnis uora ousts, aptarnavės skrīdios i Vėlniu, Maskva ė šmuota kėtū TSRS miestū.
1991 m. ikorta valstībės imuonė „Palangos oro uostas“.
1998 m. rekonstroutė uorlaiviu stuoviejėma peruons ė riediejėma taks.
2006 m. pradieta dėrbtė nauja tūpėmo-kėlėma taka rekuonstrokcėjė.
2007 m. spalė 26 d. atėdarīts naus kelėiviu termėnals, atėtėnkontės Šengena sosėtarėma rēkalavėmos.
2011 m. atlėkts kelėiviu termėnala praplėitėms ė rekuonstrokcėjė.

## Statėstėka
### Aptarnautu kelėiviu statėstėka

## Uora lėnėjės ė skrīdėmā
Ėš Palonguos galėm tėisē skrėst:
* Rīga (skrend Air Baltic),
* Kuopenhaga (skrend SAS),
* Uosla, Bergena, Stuokhuolma, Kuopenhaga (skrend Norwegian),
* Varšova (skrend LOT),
* Luonduona (skrend WizzAir ė Ryanair),
* Doblėna, (skrend Ryanair)
* Minska (vasaras gadīnie),
* Maskva (vasaras gadīnie).

## Nūruodas

*VĮ „Tarptautinis Palangos oro uostas“ uofėcēlos poslapis
*VĮ „Tarptautinis Palangos oro uostas“ pruofėlis ėnfuormacėneme puortalė www.imones.lt
*Palonguos uora ousta vaizds ėš dongaus

Kateguorėjė:Lietovuos uora oustā
Tansonnhats uora ousts

300px|thumb|Tansonnhats uora ousts
**Tansonnhats uora ousts** (IATA kuods: SGN, ICAO kuods: VVTS) īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Hošėmins. Tansonnhata uora ousts īr ož 1730 km i pėitos nu Hanuojaus ė ož 7 km Hošėmina miesta centra.
Uora ousrs atėdarīts 1930 metās. Pernu uora ouste regolerē skrend maža uora bendruovė Vietnam Airlines. 2010 m. Pernu uora ouste bova 15 500 000 kelėivē.

Kateguorėjė:Vietnama uora oustā
Klaipiedas uora ousts

**Klaipiedas uora ousts** bova terptautėnės uora ousts Klaipieduo, dėrba 1921–1927 metās. Liektovā liōb skraidīt maršrotās: Klaipieda - Karaliaučios - Berlīns, Klaipieda - Karaliaučios - Gdansks. Nū 1925 m. galėm bova skrėstė tėisē i Kauna, Rīga, Talina, Helsėnkis, Gdanska (Danzigą), Karaliaučio.

Kateguorėjė:Lietovuos uora oustā
Kateguorėjė:Klaipieda
Ventspėle uora ousts

**Ventspėle uora ousts** (IATA kuods EVVA) īr naujausės terptautėnės uora ousts vakarū Latvėjuo. Uora ousts ėšbūdavuots 1975 metās. 

## Nūruodas

* Ventspėle uora ousta tėnklopės

Kateguorėjė:Latvėjės uora oustā
Rīgas uora ousts

thumb|Rīgas uora ousta termėnals
**Rīgas uora ousts** (, IATA kuods: RIX, ICAO kuods: EVRA) īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Latvėjuo ė Baltėjės valstībies. Rīgas uora ousts vakarinem Rīgas miesta šnuotė.

Kateguorėjė:Latvėjės uora oustā
Lėipuojės uora ousts

**Lėipuojės uora ousts** īr terptautėnės uora ousts ož 5 km i rītū posė nūg Lėipuojės, vakarū Latvėjuo.

Pluots – 2200 ha. Skrėnd *airBaltic* uora lėnėjės. Tas ī ontrs palē skrendontiu žmuoniu skaitlio uora ousts Latvėjuo.

Kateguorėjė:Latvėjės uora oustā
Daugpėle uora ousts

**Daugpėle uora ousts** () īr terptautėnės uora ousts šalėp Daugpėle miesta, rītu Latvėjuo. Uora ousts īr ož 12 km i šiaurės rītu šmuota nu Daugpėle miesta. Onkstiau čė bova sovietu karėnė uora bazė. Uora ousts remontounams ė planounama anou atėdarīt 2013 metās.

Kateguorėjė:Latvėjės uora oustā
Talina Lennart Meri uora ousts

right|thumb|Talina Lennart Meri uora ousta termėnala bodīnkos
**Talina Lennart Meri uora ousts** īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Estėjuo. Uora ousts īr ož 4 km nū Talina, Estėjuo. Onkstiau vadėnas *Ülemiste Airport*. 

Kateguorėjė:Estėjės uora oustā
Kauna uora ousts

**Kauna uora ousts** īr ontrs palē dėdloma terptautėnės uora ousts Lietovuo. Kauna uora ousts īr ož 13 km i šaiurės rītos nu Kauna ė ož 8 km nū grētkele Vėlnios-Klaipieda.

## Istuorėjė
* Kauna uora ousts atėdarīts 1988 m. lėipas 1 d.
* 1994 m. balondė 6 d. vyriausnībės notarėmu Nr. 242 douts terpatutėnė uora ousta statosos .

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lietovuos uora oustā
Vėlniaus uora ousts

**Vėlniaus uora ousts** (IATA kuods: VNO, ICAO kuods: EYVI) īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Lietovuo. Vėlniaus uora ousts īr ož 7 km nu Vėlniaus miesta centra.

Kateguorėjė:Lietovuos uora oustā
Kateguorėjė:Vėlnios
Pernu uora ousts

**Pernu uora ousts** (IATA: EPU, ICAO: EEPU) īr terptautėnės uora ousts už 4 km nu Pernu miesta, pėitvakarėnie Estėjuo. Uora ousts atėdarīts 1939 metās. Pernu uora oustė regolerē skrend maža uora bendruovė Air Livonia. 2010 m. Pernu uora ouste bova 5 148 kelėivē.

Kateguorėjė:Estėjės uora oustā
Kuresares uora ousts

**Kuresares uora ousts** (IATA: URE, ICAO: EEKE) īr terptautėnės uora ousts ož 3 km nu Kuressaares miestalė, Saremas saluo, Estėjuo. Uora ousts īr AS Tallinna Lennujaam nuosavībie.

Kateguorėjė:Estėjės uora oustā
Kerdlas uora ousts

**Kerdlas uora ousts** īr terptautėnės uora ousts ož 7 km nū Kerdlas miestalė, Hiumas saluo, vakarū Estėjuo.

Kateguorėjė:Estėjės uora oustā
Helsėnkė uora ousts

**Helsėnkė uora ousts** (Helsinki Airport, Helsinki-Vantaa Airport) īr tarptautėnis uora ousts šalėp Helsėnkė, Soumėjuo. 

Kateguorėjė:Soumėjės uora oustā
Koupėjė uora ousts

**Koupėjė uora ousts** (, ) īr terptautėnis uora ousts ož 14 km nū Kuopėjė miesta cėntra, Suomėjuo. 

Kateguorėjė:Soumėjės uora oustā
Svalbards

right|thumb|Svalbards žemielapie (vz. žalia spalva) 

**Svalbards** - Nuorvegėjės karalīstės šmuots Arktėis vuondenīnė i šiaurė nū Euruopas žemīna. Anou sosidara salū gropės nū 74° lėgė 81° šiaurės platomuos ė nū 10° lėgė 34° rītu ėlgomuos; tā īr tuoliausē šiaurie asontės Nuorvegėjės karalīstės šmuots. Trīs ėš Svalbards salu īr gīvenamas: Špėcbergens, Luokiu sala ė Huopens.

## Istuorėjė
Mėslėnama, ka vėkėngā ė/aba rosā Svalbarda atrada XII o. Svalbards senuobės skandėnavū kalbuo (*Svalbarð*) rēkš *šaltiejė krontā*. Pėrmasės žmuogos diel katron lankīmasė Svalbardė nier abejounama bova uolandū keliautuos Vėlems Barencos, atradės salas 1596 m. Nū 1612 lėgė 1720 m. nū vakarėnės Svalbarda saluos i medžiuoklė plaukė danu, uolandu, onglu, prancūzu ė nuorvegu laivā. Apskaitliouta, ka vėin tėk uolandā pagava aple 60 000 bangėniu. Saluos pagrėndėnios šatbos torejė šmuots Arktėis tėrėma ekspedėcėjū.

## Geuograpėjė
[thumb|[Longyearbyena vaizds]]

Svalbards īr šiauriausė Euruopas terėtuorėjė. Salas ožjēm 62 050 km² pluota, vuo dėdliausės anū īr Špėcbergens (39 000 km²), Šiaurės Rītu Žemė (*Nordaustlandet*), (14 600 km²) ė Pakrašte sala (*Edgeøya*) (5 000 km²). 

60 % Svalbarda deng ledīnā ė snėigīnā. Šiaurės Atlanta šėluojė Guolfa souvie švelnėn saluos klėmata ė vandou i rinki salu zars neožšal vėsos metos ė īr palonkos žvejībā. Salas īr tuolėi nū puolerėne rata, diel ton dėdliausėm salū miestė Longyearbyene vėsoumet švėiso īr terp balondė 20 lėgė rogpjūtė 23 d. ė tomso terp spalė 26 lėgė vasarė 15 d.

Kateguorėjė:Nuorvegėjė
Tamplėirē

thumb|right|250px|Tamplėiriū uordėna herbs

**Tamplėirē** - vėdoromžiu gadīnės krėkštiuonėškuojė karėnė uorganėzacėjė, egzėstavosė aple do šėmtmetios ė ėšfuormouta 1312 m.

## Istuorėjė
1119 m. Krīžiaus žīgiu i Šventa žeme gadīnie devīnė prancūzu rėterē devė netorta ė prėgoluomībės ižados Jerozalės patrėarkou, jimt ont savės atsakomībe ož keliaunontiu maldėninkū saugoma. Karalios Baldoins II paskīre anim šmuota savo rūmu Jerozalie, šalėp Saliamuona šventīklas. Rėterios vėinuuolios jimta vadintė “Jerozalės šventuovės biednāsēs Krėstaus bruolēs”.

1128 m. puopėižios Huonuorėjos II patvėrtėna anu uordėna ė priskīrė dėdlėjė magėstra. Rėterē vėinuuolē liōb rengtėis baltuom sermieguom ont katrū liōb būt aštouniakompē raunuonė krīžē (kankinīstes sėmbuolės) ė nešiuojė balta lėnini dėrža (tīruos šėrdėis sėmbuolės).

Kateguorėjė:Organėzacėjės