open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gieris

**Gieris** – pati abelniausė pudamentėnė lietuojamuoji etėkas kateguorėjė, nusakunti socēlėnės tėkruovės ėr žmuoniū eglesė duoruovėni vertingoma. Bluogė prīšībė. Plate gierė kateguorėje konkretėzoun kėtas siauresnės etėkas kateguorėjės ėr sāvuokas: žmuonėškoms, teisingoms, altruizmos, duorībė, geroms, ožuojauta, gailestingoms, gerašėrdiškoms ėr t.t.

Gierė sāvuoka dėdliausē apibendrinta skvarma ėšreišk privaluomībe ėr tun, kas duoruovės puovīza teigama. Šė sāvuoka atspind abelnūsius žmuoniū interesus, sėikius, lūkesnius, atentėis vėltis, sopratėma, kuoks torietom būtė žmuoniū gīvenėms ėr anūm santīkē. Kor rokounama aple gieri, ten rokounama ėr aple duoruove. Tačiau gierė kateguorėjė netapati duoruovē, apimuntē teigamas ėr neigamas žmuoniū gīvenėma poses. Gierė kateguorėjė znuočie tik tun, kas duoruovėškā teigama. 

Gieris − pagrindėnė duoruovėnė vertībė, aukščiausė žmuoniū gīvenėma lieta ėr ideals. „Gieris īr umžėns, tauriausė mūsa gīvenėma lieta. Ka ėr kāp soprastomė gieri, gīvenėms īr ne kas kėta, kāp gierė sėikėms“ (L. Tolstuojus). Patė abelniausė skvarma gieris ėšreišk duoruovės kriterėju, katruo pagrindu lietuojami vėsė suocēlėnės tėkruovės reiškėnē bei asabnū žmuoniū veiksmā, puoelgē ėr kėtė duoruovėnė gīvenėma faktā. 

Gierė reikšmie vėsuomenės gīvenėmou nuognē dėdelė. Uns ratavuo žmuogou tuobolietė, pakėltė aukščiau, īsėsāmuonintė sava vėita ėr paskirti gīvanėme. Apimdams vėsa tun, kas žmuoniū santīkiūse īr teigama, kėlnu ėr duoruovinga, gieris tamp sėiktėnu idealu. 

Gieris nebūn atsėtėktinis. Uns prigaunams īveikus žmuoniū sāmuonie ėr elgesie īvairės bluogė apraiškas. Nugalint bluogi, ītvėrtėnams gieris. „Žmuogos tor darītė gera kou dėdesniam žmuoniū līkiou. Vėsuoks anuo veiksmos, katras īr prīšings šiou oždavėniou, īr zlastings veiksmos, išskėrontis anū ėš abelna, harmuoninga žmuoniū sogīvenėma.

Kateguorėjė:Etėka
Driausmingoms

**Driausmingoms** – teigama duoruovėnė karaktuorė savībė, išreiškonti patvari žmuogaus puolinki truopnē ė struopē atlėktė darba bei īsėpareiguojėmus. Aplaidoma prīšībė. Driausmingoma sālīga īr uorganizoutoms, punktualoms, dalīkėškoms, pareigingoms. Be driausmingoma neīmanuoma juokė uorganėzouta veikla. Nedriausmingoms bei aplaidoms – vėina rīškiausiu demuoraliacėjės skvarmu. „Driausmies stuoka īr dėdesnė bluogībė negat koltūras, nesang pastaroje galėma ė vieliau atgautė, bet laukėnoma neīmanuoma ėšrautė ė driausmies aplaidoma neīmanuoma kompensoutė“ (I. Kants). 

Duoruovėnis driausmies torėnīs reiškas kāp savėdriausmė. Svarbo, ka driausmie nevėrstom ėšuorėne prīvarta, vo būtom sava patėis vėdėnė puoreikė ėšraiška. Sāmuoninga driausmie prėpratėn asmeni pri tėksloma, atėdoma, rimtoma. Žmuogos, sava darbe a veikluo īprasdams būtė driausmings, ėšsėogda dėkta karaktuori. Driausmingoms šalėn aplaidoma, neuorganizoutoma, ėšglebėma. Grėižts driausmies laikīmāsis ėšmuoka garbstītė savi ė ketus. 

Kateguorėjė:Etėka
Pūga

**Pūga** īr agnos snėiga postīms. Pūga meteoroluogėškā vadėnama kūmet viejė stėproms sėik 10 m/s. Anuos čieso ožpost kelius, sosėjouk transpuorts. Esont īpatingā dėdliam viejou gal' būtė griaunamė statėnē. 

Kateguorėjė:Uorā
Gianluca Ramazzotti

thumb|180px|Gianluca Ramazzotti
**Gianluca Ramazzotti** (g. 1970 m. rogpjūtė 22 d.) - italu televizėjės ė tētra aktuorios, dublioutuos.

Gėmė Romuo, Italėjuo 1970 metās. Stodėjava Kalabrėjės tētra akademėjuo, Varšovas tētrė, tēpuogė Parīžė *Theatre du Soleil*. Dėrba kuompanėjuo *Bagaglino*, vaduovaunamuo Pier Francesco Pingitore, ė vaidėna anuos koriamuosė laiduosė. 

Ons tēpuogė vaidėn serėjalūs *Vivere* ėr *Un posto al sole*, fėlme *Il Papa Buono*, režėsoutamė Ricky Tognazzi. Gianluca Ramazzotti dėrba radėjė laidū vedieju ė dublioutuoju *Radiodue* radėjuo. Tētrė vaidėna Dekamerone, Rugantino, Ozo Mage ė kt.

Gianluca Ramazzotti ruokounas italėškā, ispanėškā, onglėškā kāp ė prancūzėškā.

## Fėlmograpėjė

### Tētros

**I Promessi Sposi un musical* 
**Intrichi d’amore* 
**La scuola delle mogli* 
**Soldati a Inglostadt* 
**Ifigenia in Aulide* 
**A qualcuno piace caldo* 
**La notte* 
**Il gatto che scoprì l’America* 
**La farina del diavolo* 
**Scanzonatissimo Gran Casinò* 
**Babbo Natale è uno Stronzo…* 
**Dark! Tornerò prima di mezzanotte* 
**Il Vantone* 
**Lei* 
**I tre processi* 
**E Ballando Ballando* 
**[[Dekameronas|Il Decamerone]]* 
**Il re muore* 
**Rugantino* 
**Se devi dire una bugia dilla grossa* 
**Cyrano* 
**Boeing-Boeing* 
**Romolo & Remolo* 
**La Donna in nero*
**Destinatario Sconosciuto*  
**Il giro del mondo in 80 risate* 
**Sempre meglio che lavorare* 
**[[Il Mago di Oz]]*  
**Un pezzo di pazzo* 
**Prime donne alle primarie* 
**Uomini all’80%* 
**Va tutto storto!* 
**E io pago!* 
**Complici* 
**Gabbia di matti* 
**Destinatario sconosciuto* 
**Va tutto storto*

### Televizėjė

**Vivere* 
**Un posto al sole*
**Anni 60* 
**Distretto di polizia* 
**Giornalisti* 
**La squadra* 
**Tequila e Bonetti* 
**[[Il Papa buono]]* 
**Miconsenta * 
**Con le unghie e con i denti* 
**Barbecue* 
**Passaparola* 
**Domani è un'altra truffa*  
**[[Torte in faccia]]*   
**Punto e a capo* 
**E io pago!* 
**Edizione Straordinaria* 
**Seven Show 2007*
**Vita da paparazzo*
**Gabbia di Matti*

## Nūruodas
*Oficēlos poslapis
*IMDB pruopėlis
Traktuorios

thumb|250px|Trakuorios „Bielorūsos“
**Traktuorios** īr savaeigė mašėna, katra īr skėtra atlėktė žemės ūkė, specēlizoutus darbus. Tonkiau pasėtaik ratėnē traktuorē bat tēpuogi īr gamėnamė ė vėkšrėnē. Pri traktuoriaus īr tvėrtėnamė vėsokėi specēlėzuotė rakondā: bulduozerē, krautovā, plūgā, teliegas ė kt.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Kateguorėjė:Transpuorts
Benėts Pėrėsos Galduosos

right|thumb|200px|Benito Pérez Galdós
**Benito Pèrez Galdós** (1843 m. balondė 10 d. – 1920 m. Gegožė 4 d.) – ispanu rašītuos. Anuo žīmiausės kūrėnīs „Episodios Nacionales” īr.

Kateguorėjė:Ispanėjės rašītuojē
Žėids

thumb|250px|Vosilkas žėids

**Žėids** īr žīdintiu augalū dalės, katra skėrta anūm gausėnėmousė. Paprastā žėidā būn rīškūs, kvapnūs ka priguorintom vabzdius, katrėi pagelbietom apdolkėntė augalus. Kāp katrū žuoliū, mediu žėidā būn mažė, neėšruodūs - anūs apdolkėn vies.

Kateguorėjė:Augalū narē
Žagarės gėrė

thumb|250px|Žagarės gėriuo

**Žagarės gėrė** īr dėdlė medė (gėrė) šiaurės rītū Žemaitėjuo, Žagarės kraštė, ont Latvėjės robežiaus. Tenās aug maumedē guotās, ōžuolā, apošės, jieglės, pošis, šermokšlē.

Gėriuo gīven žaltē, kiaunės, stėrnas, elnē. Tenas pera juoduojė žoviedra, gervės, pūcės. Opies ī bebru tvonkū.

Kateguorėjė:Žemaitėjės medės
Džuons Maiklos Talbuots

**Džuons Maiklos Talbuots** (John Michael Talbot, gėmė 1954 m. gegožė 8 d. Oklahoma Sitės, Oklahomuo) katalėku vėinuolis, JAV dainėninks, dainū rašītuos ė gėtarists, īkūrės uordėna *The Brothers and Sisters of Charity* Arkanzase, JAV.

## Dėskuograpėjė

* 1. Reborn (1972) 
* 2. John Michael Talbot (1976)
* 3. The New Earth (1977)
* 4. The Lord's Supper (1979)
* 5. Beginnings / The Early Years (1980)
* 6. Come to the Quiet (1980)
* 7. The Painter (1980) 
* 8. For the Bride (1981)
* 9. Troubadour of the Great King (1981)
* 10. Light Eternal (1982)
* 11. Songs For Worship Vol. 1 (1982)
* 12. No Longer Strangers (1983) 
* 13. The God of Life (1984)
* 14. Songs For Worship Vol. 2 (1985)
* 15. The Quiet (1985)
* 16. Be Exalted (1986)
* 17. Empty Canvas (1986)
* 18. The Heart of the Shepherd (1987)
* 19. Quiet Reflections (1987)
* 20. The Regathering (1988)
* 21. Master Collection (1988)
* 22. The Lover and the Beloved (1989)
* 23. Come Worship the Lord Vol. 1 (1990)
* 24. Come Worship the Lord Vol. 2 (1990)
* 25. Hiding Place (1990)
* 26. The Birth of Jesus (1990)
* 27. The Master Musician (1992)
* 28. Meditations in the Spirit (1993)
* 29. Meditations from Solitude (1994)
* 30. Chant from the Hermitage (1995)
* 31. The John Michael Talbot Collection (1995)
* 32. The Talbot Brothers Collection (1995)
* 33. Brother to Brother (1996) 
* 34. Our Blessing Cup (1996)
* 35. Troubadour for the Lord (1996)
* 36. Table of Plenty (1997)
* 37. Hidden Pathways (1998)
* 38. Pathways of the Shepherd (1998)
* 39. Pathways to Solitude (1998)
* 40. Pathways to Wisdom (1998)
* 41. Quiet Pathways (1998)
* 42. Spirit Pathways (1998)
* 43. Cave of the Heart (1999)
* 44. Simple Heart (2000)
* 45. Wisdom (2001)
* 46. Signatures (2003)
* 47. City of God (2005)
* 48. Monk Rock (2005)
* 49. The Beautiful City (2006)
* 50. Living Water 50th (2007)
* 51. Troubadour Years (2008)

## Šaltėnē

## Interneta nūruodas

* Ofėcėalos tėnklopės
* ''The Brothers and Sisters of Charity'' 

Talbot, John Michael
Talbot, John Michael
Rauškos

**Rauškos** īr ežers Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, 8 km i pėitvakarios nū Šėlalės.

Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā
Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Pėliekalnis

thumb|250px|Daubariū pėliekalnis, Mažeikiu rajuons

**Pėliekalnis** īr kalns, katramė stuov ar stuoviejė pėlės. Mėslėjama, ka pėlēkalnė pavadėnėms kėla ne nū žuodė pėlės, a nū veiksmažuodė guožtė (liet. *pilti*). Tonkiausē pėlekalnē Lietovuo īr natoralē susėfuormavė̄i kalnā ėr krontū ėškīšolē so žmuogaus īrengtās gīnībinės paskėrtėis ītvėrtėnėmās (pīlėmās, sostatėntās šlaitās, terasuom, ravās). Tonkē šalėp pėlėis liub būtė suodnā.

Pėliekalnē atsirada aple 1500 m. pr. Kr. – anėi īr svarbiausios paguonėškas baltu koltūras palėkėms. Pėliekalnius gal skėrstītė palē etnini princėpa – kuožnā baltu gentē būdingė savuotėškė pėliekalniu tipā.

## Da veiziekėt
* Žemaitėjės pėlēkalnē

Kateguorėjė:Pėliekalnē
Gomta

thumb|250px|Gomta

**Gomta** īr vėsos dāktėškos sviets – vėsa materėjė, katra apėm medega ėr vairiū skvarmū energėjį. Tēpuogė, tasā, kas īr nepalėist žmuogous (kas īr natoralo).

Gomta apėm vėskon, kas ī – biotėnė (gīva) ėr abiotėnė aplėnka – bioluogėnius uorganėzmus, anūm elgesi, īpatībės tēpuogė anūs sopantė aplėnka.

## Gamtuos muokslā
Muokslā, katrėi tīrėnie gomta, īr vadėname gomtuos muokslās:
* Bioluogėjė
* Geoluogėjė
* Kemėjė
* Fizėka

## Da veiziekėt
* Gomtuos keravuojėms
Gelžkėlė stuotės

thumb|250px|Mažeikiu gelžkėlė stuotės
**Gelžkėlė stuotės** īr statėniu kuompleksos (vuo imuonė) traukėnems prijėmtė ėr ėšlaistė, kelēvems aptarnautė, kruovėnems pakrautė ė ėškrautė, aptarnaujantem persuonalou dėrbtė.

Gelžkėlė stuotis irengamas gelžkėlė transpuorta sostuojėma vėitūs. Gelžkėlė stuoti sodara biegiu kelē, stuotėis pastats, peruonā, tonelē, kėta infrastroktūra.

Kateguorėjė:Transpuorts
Keimaris

**Keimaris** ī kevalās soaugė̄i do rėišoto. Renkont rėišotus, nedažnā kas anūm tesorond. Keimaris ī siekmies, laimės, skalsuos nešies. Kas anūm laikīs pininginie, pas tū numūs bus skalsa, vo kas laikīs kišenie, tas bus apsauguots nū prapoltėis. Dar bova sakuoma, kas keimari soras, senbernio nelėks. S. Daukonts ī rašė̄is, ka keimari liob jies par pose jaunikis ė jaunuoji par vesele. Tudie tuoki rėišota paduovenuot mergelkā - užuomena pėršlībuoms.

## Keimariaus krėmtėms

Keimariaus krėmtėms ī zabuova: Dvejau sosėmėslie, ėš kuokė draudėma luoš ė kū laimiejė̄is gaus - piningū, kuoki dākta a skaniesta. Tumet sojied abodo pu pose keimariaus sakīdamė: „Kremto, kremto keimari, monėi douk, Pondėive, atminti. Tavėi ožmėršt, nū tavės vėsus keimarius atimt”. Draudėmu gal būt vėsokiū: gal luošt „ėš pašauktiniu”, „ėš prisėstiniu”, „ėš padoutiniu” ė panašē. Jē ėš pašauktiniu, ta nevalna atsėlėipt, ka tas, so katrou tū keimari krimtā, pašauks vārdo. Atsilėipt valna, tiktās pasakius: „Atsilėpu, bet ne už keimari”. Tep pat ir žaidont iš prisėstīniu, žmuogou, su katrou ėsi sosėspuorėjė̄is, matont negali atsėsiest neištārė̄is „siedous ne ož keimari”. Kėtēp sakont, nevalna ožsėmėršt, vo ontrēp apsėjouksi.

Kateguorėjė:Baltu viera
Pūtis

thumb|200px|right
**Pūtis, pūtėnē paukštē** (lot. *Strigiformes*) − paukštiu *(Aves)* būrīs. 

Vėdotėnė dīdė naktėnē pliešrėjē paukštē, torontis kuompaktėška kūna, dėdele krame, dėdeles ī prieki nokreiptus veizietovus ėr maktingas kuojas so aštrēs nagās gruobiou sogruobtė ėr laikītė. Apdars kiaurus metus vėinuods. Būdings lītėnis demorfizmos (patelės dėdesnės ož patėnus). Pūtis skraid dėdlē tīlē, nes tor porias, minkštas plunksnas. Kartās unt kramės būn do koškio plunksno − auselas. Krame lėimens atžvėlgio pasok 270º kampo. Snaps trumps, kuobėniaus skvarmas. Kuoju nagā dėdeli, aštri ė rėisti. Ėšuorėnis pėršts, skėrtingā nū vanagūm, atsėlenkė̄is atgal. Daugomuos rūšiūm pastaibis ė net pėrštā plunksnieti. Tor dėdlē jautre klausa. 

Paplėtė̄i cielam sviete, ėšskīros Antarktėda, dėdžioje Grenlandėjės dali ė kai korias nū žemīnu notuoloses salas. 

Mint pelėnēs griaužėkās, vo tēpuogi vabzdēs, retiau paukštēs, kelės rūšis specēlėzounas medžiuotė žovis. Gruobi rīn nesosmulkėnta. Nesovirškėntas lėikanas pašalėnamas pru žiuotis kāp išvamas.

Kateguorėjė:Paukštē
Grenlandėjė

**Grenlandėjė** (grenlanėitėškā – *Kalaallit Nunaat*, danėškā – *Grønland*) – dėdliausia svieta sala ė Danėjā prėgolontė salū gropė Šiaurės Amerėkuo. Aple 81% saluos padengta ledo. Ledīnā sofuormava riežta kronta so fiuordās ė pakrantes saluom. Grenlandėjės suostėnė īr Nuuka miests.

## Istuorėjė
Atrasta 875 metās, bat žmuonis saluo gīvena nū aple 2500 m. pr. m. e. Pradieta kuoluonėzoutė 1721 metās.

## Demuograpėjė
Grenlandėjuo gīven daugiau, kāp 57000 žmuoniu, katrū 88 pruoc. īr grenlandā (inuitā, aba inuitā sosėmaišė so euruopėitēs), vuo palėkė 12 pruoc. - tonkiausē - euruopėitē (tonkiausē - danā).

## Grenlandėjės miestā
Grenlandėjuo īr 13 miestū, katrie tor daugiau, kāp tūkstontė gīventuojū :

## Šaltenē
Riemėnis pjūklos

thumb|right|210px|Stombiadūntis rieminis pjūklos
thumb|right|210px|Smolkiadūntis rieminis pjūklos

**Rieminis pjūklos** onsktiau bova vėins ėš pagrindėniu staliaus darba rakondu. Ka atsėrada mechanėnē dėskėnē ė ronkėnē elektrėnē pjūklā, riemėniaus pjūkla nauduojėms pradiejė mažietė. Boitie kai kor ons īr nauduojams ė daba. Rieminis pjūklos sosided ėš riema ėr ītėmptuos plėinėnės joustas. Priklausuomā nū paskėrtėis, tokėi pjūklā būn stambiadontē ė smolkiadontē, ėšėlgėnē, skersėnē ė universalaus pjuovėma. Stambiadontē riemėnē pjūklā tor 4 - 5 cm pluotiaus plėinėniaus pjuovėma jousta. Tarpā terp duntū (duntū žingsnis), 5 mm, vo joustas stuoroms 0,5 - 0,7 mm. Smolkiaduntiu riemėniu pjūklu jousta īr siaurēsnė. Anėi īr skėrti kreivėms pavėršēms pjautė.

## Nauduota literatūra

**Medžio darbai 5-10 klasėms*. Kaunas. Šviesa. 2000.

Kateguorėjė:Rakondā
Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Kalimantans

**Kalimantans** īr Borneo saluos pėitėnė dalės katra prėklausa Induonezėjē. 

Kateguorėjė:Induonezėjė
Naujuojė Gvīniejė

thumb|270px|Naujuosės Gvīniejės žemielapis

**Naujuojė Gvīniejė** - ontruojė vagol dėdoma svieta sala. Pluots – 792493 km². Terituorėškā vakarėnis saluos šmuots prigol Indonezėjē, rītėnė – Papua Naujajā Gvīniejē.

Kateguorėjė:Salas
Bafina žemė

**Bafina žemė** - penktuojė vagol dėdloma svieta sala, pluots – 507423 km². Sala īr šiaurės Kanaduo.

Kateguorėjė:Salas
Dėdliuojė Brėtanėjė

**Dėdliuojė Brėtanėjė** - aštontuojė vagol dėdloma svieta sala, pluots aple 218065 km².

Kateguorėjė:Salas
Vėktuorėjės sala

right|thumb|250px|Sala nopuortėgrapouta ėš kuosmuosa

**Vėktuorėjės sala** (, ) - devīnta vagol dėdloma svieta ė ontra vagol dėdloma Kanadas sala, katruos pluots īr 217278 km². Vėktuorėjės sala prėgol Kanadas Arktėniou salīnou, Nunavuta ė Šiauris Vakarū terėtuorėjuom, Kanaduo. 

## Žmuonis
Saluo gīven aple 1 707 žmuonis – dėdliuojė daugoma īr ėnoitā. Dėdliausia gīvenvėitė - Kembrėdž Biejos.

Kateguorėjė:Salas
Geidžiū kūlis

thumb|250px|Geidžiū kūlis

**Geidžiū kūlis**, da mėnavuojams kāp **Akmou truobelė pėrtelė, Dėdlīsis, Pėrtelė, Truobelė**, īr dėdlis kūlis Žemaitėjuo, Mažeikiu rajuonė, Tėrkšliū seniūnėjuo, pri Geidžiū suodas. 

Uns īr paėlgs, netāsėklėngas skvarmas, veizės kāp sodieliouts ėš keliū kūliu. Geidžiū kūlė aukštoms - 2,5 m; ėlgoms - 5,94 m; platoms - 3,62 m. Kūli sodarontė oulėina - amfibuolėnis-biotitėnis plagiogranitognėisos, jousvā pėlks (margs), vėdotingrūdis ė smolkēgrūdis. Tiront kūli, nustatītė tė mineralā: plagioklazos (50%), kvarcos (20-30%), biotits (10%), mikroklins (<10%), raginokė (5%), epidots, cėrkuons.

Tas mitoluogėnis kūlis īr pats dėdīsā rėidolīs Mažeikiu rajonė. Uns gol pri Geidžiū-Tėrkšliū kelė, Geidžiū suoduo, aple 150 m i šiaurės vakaros nū naujuju Geidžiū kapėniu. Valstībės keravuojams nū 1964 m., paskelbts respoblėkinės reikšmies geoluogėjės pamėnklu.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Kateguorėjė:Kūlē
Kapā

thumb|250px|Miliū kapelē

**Kapā, kapelē, kapėnės** īr nabašnėku laiduojėma vėita. Kapū puobūds prėklausa nū vieruos. Katalėku kapams bodėngė krīžē, akmeninės tvuoras, vartā, tonkē būn kuoplīčė. Senuobės baltu kapā bova pėlkapē.

Tem tėkruos ožsėine valstībies gal būt jamams muokestnis ož žemė, aba aptarnavėma paslaugas. Lietovuo fuormalē toukie muokestnē nier renkamė.

Kateguorėjė:Smertis
Kateguorėjė:Papruotē
Borneo

thumb|230px|Sala ėš satelėta

**Borneo** īr tretiuojė vagol dėdloma svieta sala, pluots – 725416 km². Ana prėklausa Induonezėjē, Malaizėjē ė Bruniejō. Dėdliuojė saluos dalės īr padengta tonkiuom džionglėm a anuos vėdorī stūksa kalnā. Aukštiausė Borneo vėita īr Kinabalu kalns. Saluo gīven malajē ė vėitėnē abuoregėnā - dajakā ėr ibanā.

Kateguorėjė:Salas
Insūlts

**Insūlts** ( ‘šuokėniejo’) - ūmėnis žėdėnėnis galvuos kraujuotakas sotrėkėms (tronk nū keliū mėnotiu, lėgė adīnu), truopniau gal būt aprašīts, kāp krauja ėšsėliejėms i smagenės.

Kateguorėjė:Nervu sėstemas lėgas
Silvestros Žokauskis

**Silvestras Žukauskas** (1860-1937) − lietoviu vainas veikies. 1887 m. bengė Vėlniaus vainas muokīkla. Jeneruols majuors (nuog 1915 m.). 

1919-1920 m. vaduovava kuovuoms so buolševėkās, bermuontėninkās, lenkās. 

1919 m. balondė 5 d. paskėrts Lietovuos kariūmenės Generalėniaus štaba viršėninko. 

1919 m. gegožės-spalė mien., 1923 m. birželė-1926 m. lėipas mien. ė 1926 m. groudė-1928 m. sausė mien. − Lietovuos kariūmenės vads.

Žukauskas
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Šmīrgelis

thumb|300px|Sokams ronka šmīrgelis

**Šmīrgelis** īr medinie diežie ītvirtėnts dėdlesnė a mažesnė skersmens galondīma tekinis, ožmauts unt ašėis, skėrts atšėpusīms rakondams galōstė. Anėi būn sokami ronka aba mėnami suo kuoja. Priš dārba so šmīrgelio, ī anuo dieže rēk īpėltė tėik ondens, ka uns sėiktom galondīma tekini. Galondont ondou atvesėn īkaitosi geleži.

Kateguorėjė:Rakondā
Žalvarinis

**Žalvarinis** īr lietoviu fuolklorėnė ruoka gropė nū Vėlniaus. Ana sodara ruoka gropės „Ugnėlakis“ mozėkontā ėr apēgėnė fuolkluora kuolektīva „Kūlgrinda“ narē. Gropė dalīvaun ivairiūsė festivaliūsė: Mėnou Joudaragis, Sotemas, Baltėjės Saulė ėr kt.   

## Narē
*Robertas Semeniukas – gitara
*Paulius  Jaskūnas – bosėnė gitara 
*Aidas Buivydas – gitara 
*Ilja Molodcov – būgnā
*Ineta Meduneckytė – vuokals
*Laurita Peleniūtė-Pocienė – vuokals
*Eglė Pakšytė – vuokals

## Dėskuograpėjė
* „Žalvarinis“ (2002, UAB „Bomba“)
* „Žalio Vario“ (2005, UAB „Prioro įrašų grupė“)
* „Folk n'Rock“ (2008, UAB „Monako produkcija“)

## Nūruodas

* Oficēlė svetainė

Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
2008-2009 metu akanuomėnė svieta krėzė

[right|thumb|250px|Naptas kaina [JAV nu 1999 lėgė 2008 JAV duolerēs. Šaltenis: *eia.doe.gov*]]

**2008-2009 metu akuonuomėnė svieta krėzė** bova veikē cielam svietė ėšplėtosė akuonuomėnė krėzė, katra nutėka diel ėvariū prīžastiū: žaliavū (vėsū pėrma - naptas), maista pruodoktu, nakėlnuojama torta kainu kėtėma, fėnansėnė sektoriaus pruoblemu. 

Pėrmė̄jė krėzės simptuomā atsėrada JAV 2006 m., kumet jiemė krėstė nakėlnuojama torta kainas ėr ėšauga mažarūšiu (ongl. *subprime*) būsta paskuolū nabėšmuokiejėms. Tēp nutėka, bo par daugībė metu naptas paklausa ėšauga ė nutrūka nū rēliuos pasiūluos, ana jiemė bringtė. 2008 m. lėipas mienesie napta kaštava 147 JAV duolerius ož bareli. JAV vėdorėnė skouksnė žmuonis palėka nabmuokė ė jiemė atsėkratinietė kreditu būstams. 

## Lėgėkrėzėnė sėtoacėjė svieta akuonuomėkuo
Nū 2001 m. veikē augont Kėnėjės, Indėjės ė kėtū Azėjės valstībiu akuonuomėkā, veikē auga ė energetėniu ėštekliu puoreikis. Vėino čieso naptuos ėšgavėms OPEC valstībies naauga tēp grētā. Svieta rėnkuo naptuos paklausa vėršėjė pasiūla, jiemė augtė anuos kaina, sobringa bendzins, aviacėnis ė dėzelėnis kors, diutuo ėšauga jiedė augėnėma ėr ėšdėrbėma kaštā, kon rezoltatė sobringa jiedė pruodoktā. Prasediejė inflēcėjė, nuoriedamė anou pristabdītė, JAV Cėntrėnės banks padėdėna palūkanū nuormas nu 1,25 pruoc. lėgė 5,25 2006 m. Daugomā JAV žmuoniū palėka nabimanuoma apmuokietė ož sava pajimtos kredėtus būstou. Prasėdiejosės parmainas nakėlnuojama torta rėnkuo par trompa čiesa anou sožlogdė.

## Svieta krėzės pradė
2005 m. Niujuorka Federalėnė Rezervu Banka prezidėnts Timothy Geithner sokvėitė dėdliausiu banku vaduovus ė parspiejė rouštėis galėmam „*fat tails*“. Vėišā nasakont, dėdlė̄jė svieta bankā jiemės keravuojėma priemoniū. *[[Deutsche Bank]]* atsėsakė mažavertiu paskoulū 2006 m. 2007 m. pavasarie *[[JPMorgan Chase]]* atsargoma priemoniū jiemies akcėjū bėržuos. Ale daugoma kėtū bankū, fėnansėniu instėtocėju, valstībėniū fėnansū prieveizas instėtocėju napadėrba nieka, ka galėm būto apsėsauguotė nū galėmuos krėzės. Anie riemies prielaida, ka muodernėškė bankėninkīstės metuodā bova eštuobolėntė ė saugė. 

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Kadagīs

thumb|260px

**K''adagīs**'' () ī nedėdlis, lėgė 12 m aukštoma, kėparisėniu šeimuos spėglioutis medis aba krūms, roduos spalvuos, pluona ėr ėšėlgā ipleišiejosė žėivė. Spīglē būn 10-15 mm ėlgoma, tomsē žalė so balta ėšėlgėnė drūžė vėršotėnie posie. Ougas tor pu trės sieklas. Subrėndosės anuos būn joudā melsvuos spalvuos, aple 6-9 mm skersmenėis. Senās čiesās Žemaitėjuo kadagīs liuob būtė garbėnams kāp švėnts medis.

thumb|left|280px|Iegliaus ougas

Kateguorėjė:Spīglėnē augalā
Kateguorėjė:Medē
Medvėidėškės (Dūkštas)

**Medvėidėškės** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 25 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Pakalnē (Dūkštas)

**Pakolnē** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Papuokšė

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Ožogėisvē

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Zujūnū seniūnėjė

**Zujūnū seniūnėjė** () - seniūnėjė Vėlniaus rajuona vakarūs, centros - Zujūnā.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Boivė̄dėškės – 1493 gīv.
*Zujūnā – 1457 gīv.
*Gėnētėškės – 525 gīv.
*Ontežerē – 238 gīv.
*Čekuonėškės – 215 gīv.
*Saluotė – 151 gīv.
*Vāvadėškės – 104 gīv.
*Godelē – 103 gīv.

## Kėtas suodnas

*Augostā – 12 gīv.
*Bagduonėškės – 5 gīv.
*Balandėškės – 32 gīv.
*Bėiliūnā – 17 gīv.
*Dvarīkstē – 37 gīv.
*Geležē – 68 gīv.
*Gėrolē – 16 gīv.
*Grėuovē – 46 gīv.
*Karvelėškės – 35 gīv.
*Kuoplītninkā – 88 gīv.
*Kriautiūnā – 22 gīv.
*Lapautėškės – 33 gīv.
*Lētē – 73 gīv.
*Maskuolėškės – 25 gīv.
*Medvėidėškės – 12 gīv.
*Medekolnės – 25 gīv.
*Muozūrėškės – 30 gīv.
*Naujakėimės – 13 gīv.
*Naujuojė – 22 gīv.
*Naujuojė Rieva – 5 gīv.
*Papėškės – 82 gīv.
*Pasėinē – 3 gīv.
*Pašėlātiū kaims – 19 gīv.
*Pėlėkuonė̄s – 14 gīv.
*Platėnėškės – 71 gīv.
*Prapoulā – 25 gīv.
*Pūstalaukės – 64 gīv.
*Rāšē – 21 gīv.
*Sādē – 2 gīv.
*Samanīnė – 5 gīv.
*Smėglē – 15 gīv.
*Svėlėškės – 6 gīv.
*Šėlienā – 90 gīv.
*Ožlondē – 18 gīv.
*Vātiūnėškės – 15 gīv.
*Vėlkelėškės – 15 gīv.
*Vėrbelėškės – 13 gīv.


## Nūruodas
*[*https://web.archive.org/web/20060621201108/http://www.vilniaus-r.lt/index1.php?puslapis=18#17

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Archimeds

right|150px
**Archimeds** (aple 287-212 m. pr. Kr.) − grekuonu matematėks, fizėks, beigi ėšradies, ivariaposėškiausis anuos gadīnės muokslėninks. Atrada šmuota fizėkas dīdiu beigi diesniu. Vėins dėdliausiu anuo nūpelnu − sverta taisīklė, katrō sofuormolava someistraudams paprasčiausius skīstius („Doukėt mon atramuos taška, ėr aš paplustinsio Žeme“). Pasvėrosi pluokštoma īkviepė anū sokortė šriūba (Archimeda šriūbs). Tēp pat atrada pavaruos princėpa (Archimeda princėps). Stodėjoudams Aleksandrėjuo duomiejuos matematėka: traukė kvadratėnės šaknis, skaitliava pluoti beigi tūri, atrada līgėnamuji svuori ė svuoriaus centra taisīklė. 

Nutručīts Sėrakūzūs ožvajavuojosiu Ruomas vaiskaunu.

Archimeds
Archimeds
Kateguorėjė:Graikėjės fizėkā
Raudū sėina

right|250px|thumb|Raudū sėina
left|250px|thumb|
**Raudū sėina** − vėinintelė sėina ėšlėkosi ėš ruomienu sogriautuos Jerozalės šventīklas. Simbuolėzoun ė pate šventīkla, ė žīdu tauta, īr maldėninku nuogniausē lunkuoma vėita.

Kateguorėjė:Jodaėzmos
Sinaguoga

thumb|250px|Kiedainiu sinaguogas

**Sinaguoga** (gr. synagōgē − susirinkimas) − žīdu malduos numā. Atsėrada ėš Tuoras muokīklu, katras tremtie kūrė raštėninkā. Ruomienams sogriuovos Jerozalės šventīkla 70 m., sinaguogas vėrta žīdu gīvenėma centro. Statuomas fasado ī Jerozale, tor arka, katruo sodieti Īstatīma ritinielē (pri anuos visadums žeb lempa). Sinaguoguo skaituoma ėš Tuoras, gėidamas psalmės, sakuomi pamuokslā, meldamasi.

Kateguorėjė:Jodaėzmos
Kateguorėjė:Bodīnkā
Elsmīrs

right|thumb|250px|Sala nopuortėgrapouta ėš kuosmuosa

**Elsmīrs** (, ) - dešīmta vagol dėdloma svieta ė treti vagol dėdloma Kanadas sala, katruos pluots īr 196235 km². Elsmīra sala prėgol Kanadas Arktėniou salīnou, Nunavuta terėtuorėjā, Kanaduo. 

## Žmuonis
Saluo gīven aple 168 žmuonis – dėdliuojė daugoma īr ėnoitā. Īr 3 gīvenvėitės: Alerts (Dėdliausē šiaurie esontė svieta gīvenvėitė), Eurėka ė Grėse Fjuords.

Kateguorėjė:Salas
Karvelėškės (Zujūnā)

**Karvelėškės** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 35 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šėlienā (Vėlnios)

**Šėlienā** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 90 žmuoniū. Šėlienūs stuov medėnė Šėlienu Šv. Panuos Marėjės bažnīčė. Ana čėštās stuov nū 1725 m.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Balandėškės (Vėlnios)

**Balandiškės** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 32 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bagduonėškės (Zujūnā)

**Bagduonėškės** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 5 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Liūts

thumb|230px|Liūts  

**Liūts** īr jiedros žvieris, katros prėgol katėnū (*Felidae*) šėimā. Gīven savanūs, mėška savanūs, kēsīnūs. Gīvenėma omžios sėik vėršom 30 metu.

Kateguorėjė:Žvierē
Plėins

thumb|250px|Plėinėnis tėlpts
thumb|250px|Plėinėnis stolps
**Plėins** – geležėis ė onglėis līdėnīs, katram īr ėkė 2% onglėis so mangana (0,3-1,8%), sėlėcė (0,15-1,1%), sieras (lėgė 0,06%) ė puospuora (lėgė 0,07%) prīmaišuom.

Kateguorėjė:Medegas
Gelžės

**Gelžės** īr rauduonā roduos spalvuos metals, Mendeliejėva kemėniu elementu lentalie žīmėms kāp **Fe** (). 

Nug sena platē naudoujams vėsam svietė dėrbėntė vėsuokius rakondus, ginklus, mašėnas, bodnīkus.

thumb|left|250px|Nug gelžėis parauduonavė̄s ondou

Kateguorėjė:Metalā
Šloutžvaizdė

thumb|upright|Šloutžvaizdė
**Šloutžvaizdė** (simbolis: ), aba ***šlouta, žvaizdie so šlouta, žvaizdie so rīkštė, kuometa*** ī tuokis dongaus kūns, katros ėšruod kap žvaizdie so šlouta aba oudega. Tas ėš tikrā ī tuokis nedėdlis kuosmėnis kūlis, katros kap ė planetas skrend i rinki nug Saulės, bet nuognē dėdlio lonko, tūdie retā pasiruoda. Prīšās Saulė šluotžvaizdės ledā jėm tėrpė ė palėik „oudega“ dongou.

## Žemaitėjuo
Žmuonis žemaitiūs liuob sakītė, ka šloutžvaizdė bluogs znuoks ī: kor pasiruod žvaizdie so šlouta, tenās vėskon ėššloun. Tūdie žmuonis mīslėjė, ka šloutžvaizdė ruoda, ka būs kuokė negonda: vaina, bads, mars.

Kateguorėjė:Dongaus kūnā
Sokraus diabets

**Sokraus diabets**, **sokraus lėga** () īr lėga, katrō sukel onglėondeniu apīkaitas sotrėkėmā, lemuntis gliokuozės kiekė kraujī padėdiejėma.

Kateguorėjė:Lėgas
Joudšėliu seniūnėjė

**Joudšėliū seniūnėjė** () - seniūnėjė Vėlniaus rajuona pėitūs, centros - Joudšėlē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Valtiūnā – 2083 gīv.
*Joudšėlē – 1844 gīv.
*Prūdėškės – 439 gīv.
*Dosėnienā – 226 gīv.
*Mėškėnē – 113 gīv.

## Kėtas suodnas

*Baraškas – 17 gīv.
*Kelmītė – 22 gīv.
*Kėnelē – 17 gīv.
*Nemiežele (suodas šmuots) – 9 gīv.
*Ruoda – 3 gīv.
*Šiaudėnė – 93 gīv.
*Valtiūnū GS – 0 gīv.


## Nūruodas
*https://web.archive.org/web/20060621201108/http://www.vilniaus-r.lt/index1.php?puslapis=18#17

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Valtiūnā

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Joudšėliū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 083 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Prūdėškės

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Joudšėliū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 439 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kuomėksā

miniatiūra|250px|Paišomė kuomėksā

**Kuomėksā** īr pieštās abruozdielēs papasakuota, tonkiausē humuorėstėnė aba nuotīkėnė, istuorėjė. Dabartėni sava pavėdala anėi īgava XX omžiou, kumet atsėrada pėgės pramuogėnės bolvarėnės spauduos puoreikis Vakarū koltūras šalīse, dėdliausē JAV.
Karate

[thumb|150px|[Ankō Itosu, muodernaus karate buočielis]]
**Karate** () - kuovuos mens, kėlėma ėš Riūkiū salū.

Kateguorėjė:Kuovuos menā
Burdž Kalėfa

miniatiūra|
**Burj Khalifa** ( "Kalifas buokšts", onkstiau žėnuots kāp **Burj Dubai**) īr Dobajou, JAE 2010 m. sausė 4 d. ėšbūdavuots donguoraižis. Anuo aukštoms īr 828 m ė diel tuo ans īr aukštiausis kumet nuorintās žmuogaus pastatīts bodīnks. Pradiets būdavuotė 2004 m.

Krūvuo, ka īr aukštiausis žmuogaus ėšbūdavuots bodinks, anam prigol gausoms vairiu kėtu svieta rekuordu - pavīzdiou, anam īr aukštiausē isėkūrosė mečetė ė naktėnis klobs.

Kateguorėjė:Jongtėnē Arabu Emīratā
Kateguorėjė:Bodīnkā
Jouduojė skīlie

thumb|250px|Simulēcėnis jouduosės skīlies abruozdielis 

**Jouduojė skīlie** īr kuosmėnis darėnīs, katruo pavėršiou traukuos mačnoms īr mačnesnis ož švėisuos gebiejėma palėktė objekta pavėršiu. 

Veikis, katruo rēk jodietė nuoront palėktė traukontė žvaiždė aba planeta, vagol Niutuona diesnios īr tuoksā, ka kinetėnė energėjė prilīgtom gravėtacėnė lauka sukortā puotencėnē energėjē:

:{GMm\over r}={mv^2\over 2}

Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Bahaju viera

thumb|150px|Bahaju žvaiždie
**Bahaju viera** īr svieta viera, īkorta Bahá'u'lláh XIX a. vėdorie Persėjuo.

Kateguorėjė:Viera
Švėisa

thumb|250px|Švėisa

**Švėisa** īr alektruomagnetėnis spėndolēvėms, katruo banguos ėlgoms īr matuoms veizuolās aba, bendriau, alektruomagnetėnis spėndolēvėms nu infrarauduonūju ligė ultraviuoletėniu spėndoliū. 

Švėisas prigėmtis:
* Alektruomagnetėnės bangas,
* Švėisuos dalieliu – fuotuonu – srauts.

Kateguorėjė:Gomtuos rēškėnē
Dėrbtėns intelekts

**Dėrbtėns intelekts** īr ivairiū mekanėzmu intelekts ė kuompioteriu muoksla šaka, sėikontė anō sokortė. 

Dėrbtėns intelekts skėrasė nu paprastū kuompioterėniu alguorėtmu tū, ka sugeb atlėkdams ton pati veiksma elgtėis kėtēp, prėklausuomā nu prīš tai atlėktū veiksmū.

Kateguorėjė:Kuompioteriu muokslos
Kateguorėjė:Intelekts
Rentgena spėndolē

thumb|250px|Rentgena spėndoliū fuotograpėjė

**Rentgena spėndolē** īr alektruomagnetėnės bangas, katrū banguos ėlgoms īr 10 - 0,01 nm.
Oltrafiuoletėnē spėndolē

**Oltrafiuoletėnē spėndolē** **(OF)** īr alektruomagnetėnės bangas, katrū banguos ėlgoms īr 10 - 400 nm. Tēp vadėnamas tudie, ka īr trompesnės ož optėnė spektra bangas, katras žmuogos sopront kā fiuoletėnė spalva. Paprastā žmuoniū veizuolā OF regietė negeb, ale vabzdē, paukštē, kai katrėi ]žvierē ėlgesnės OF bangas reg.
Infrarauduonė̄jė spėndolē

**Infrarauduonė̄jē spėndolē** **(IR)** īr alektruomagnetėnės bangas, katrū banguos ėlgoms īr 750 nm - 1 mm. Gamtuo rondama bangu, katru ilgis bun ir daugiau nei 1 mm. Infraraudonieji spindule nie pavojyngi žmogaus sveikata.

Kateguorėjė:Alektruomagnetėnės bangas
Mėkruobangas

**Mėkruobangas** īr dėdlē trumpas alektruomagnetėnės (radėjė) bangas, katrū banguos ėlgoms īr 750 mm - 1 m, a dažnomā īr terp 300 MHz ė 300 GHz.

Kateguorėjė:Alektruomagnetėnės bangas
Dosėnienā

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Joudšėliū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 226 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Mėškėnē (Joudšėlē)

**Mėškėnē** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Joudšėliū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 113 žmuoniū.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Čekuonėškės

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Zujūnū seniūnėjuo. Anuo gīven 215 žmuoniū.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Valčiūnu GS

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Joudšėliū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Radėjė bangas

**Radėjė bangas** īr alektruomagnetėnės bangas, katrū banguos ėlgoms īr daugiau kāp 1 m.

Kateguorėjė:Alektruomagnetėnės bangas
Kalveliū seniūnėjė

**Kalveliū seniūnėjė** () - seniūnėjė Vėlniaus rajuona rītūs, centros - Kalvelē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Kalvelē – 1848 gīv.
*Šomsks – 998 gīv.
*Kena – 418 gīv.
*Pakenė – 284 gīv.
*Kousėnė – 151 gīv.
*Dėdliuojė Kousėnė – 112 gīv.
*Kalabarėškės – 112 gīv.
*Vėndiūnā – 111 gīv.
*Sadūnėškē (suodas šmuots) – 101 gīv.

## Kėtas suodnas

*Barvuonėškės – 92 gīv.
*Didlė̄jė Medėninkā – 20 gīv.
*Dėiliūnā – 34 gīv.
*Donuojā – 74 gīv.
*Gēbolē – 73 gīv.
*Kenas GS – 0 gīv.
*Kėimienā – 3 gīv.
*Laukėninkā – 64 gīv.
*Leuonėškės – 35 gīv.
*Mažuojė Kousėnė – 70 gīv.
*Nemieželė – 17 gīv.
*Nuorvāšā – 44 gīv.
*Pagoujės – 13 gīv.
*Pakenės GS – 0 gīv.
*Palobelē – 24 gīv.
*Palobeliu vėinsiedis – 0 gīv.
*Ruopienā – 46 gīv.
*Santakā – 55 gīv.
*Sėrotėškės – 7 gīv.
*Staunėškės – 68 gīv.
*Šėlėngē – 34 gīv.
*Šėlėškės – 9 gīv.
*Šiolgas – 60 gīv.
*Špuokėnė – 7 gīv.
*Šomska GS – 0 gīv.
*Tvankėškės – 25 gīv.
*Ožtėlptē – 3 gīv.
*Žvierīns – 34 gīv.


## Nūruodas
*https://web.archive.org/web/20060621201108/http://www.vilniaus-r.lt/index1.php?puslapis=18#17

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Vėndiūnā

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Vėndiūnūs 2001 metās gīvena 111 žmuoniū.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Tabuoks

thumb|220px|Džiūn tabuoka lapā
thumb|220px|Tabuoka
**Tabuoks** ī tuokis augals (žuolie), katros muokslėškā prigol prī boblėniu augalū šeimuos, ėr ī kėlėma nug Amerėkas, tepuogė anou sodžiuovintė lapā, katrūs žmuonis kūrėj, šniaukšt aba kromt, ka gautom kuokė maluonė.

Tabuoka žuolėnug senuobės kūrėjė Amerėkas indienu tautas, paskom, kap ėspanā atrada Amerėka, tabuoka parvežė i Euruopa, pradiejė anou augintė ė kūrītė. Tabuoka liuob šniaukštė (oustītė), kūrītė, kromtītė ė žemaitiu vīrā. Anėi liuob augins makuorka, vuo kūrīs anuos sodžiuovintus lapus. Paprastā tabuoka rūka par pīpkė. Pu ontras svieta vainas atsirada cėgarietā, tūdie tikra tabuoka mažā kas barūk.

Tabuoka tepuogė liuob dietė i rūbus, ka kondis najiestom.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Medegas
Mahabharata

„**Mahabharata**“ – ėlgiausė puoema svietė, katrō sodara do šėmtā dvėdešėmt tūkstontiu šešiuolėkskiemeniu eilotiu. Ton puoema parašė ėšmėntios Krišnadvaipajana, pramėnts Vjasa. Vjasa ton puoema perskaitė viešā dėdliuosės karaliaus Džanamedžajas, Ardžonas pėrmagėme, aukuos čieso.

Kateguorėjė:Puoemas
Kateguorėjė:Indoėzmos
Kuovas menā

**Kuovas menā** īr sėstemėnga trenėravėmuosė mūšiou sėstemas. Anū muokuomasė gal būtė diel īvairiū prīžastiū, bat tonkiausē ton nuoront fėzėškā nogalietė kėta žmuogu ė apsėgėntė patiam aba apgėntė kėta žmuogu.

Kateguorėjė:Kuovuos menā
Kėrėlėca

[250px|right|[Tievė mūsa malda kėrėlėcas rašto.]]
**Kėrėlėca** īr rašta sėstema, sokorta graiku rašta pamato api IX o. pabėnguo vėiniouliu Kėrėla ė Metuodėjaus, skėrta ožrašītė slavu kalbuom.
## Alfabets

## Nūruodas

* czyborra.com

Kateguorėjė:Rašta sėstemas
Graiku rašts

**Graiku rašts** – 24 ženklū alfabets. Nauduojama graiku kalbā ožrašītė nu IX omžė pr. Kr.. Senuobie da kėtė znuokā: Ϛ, ϛ (stigma), Ϙ, ϙ; Ϟ, ϟ (kopa), Ͳ, ͳ; Ϡ, ϡ (sampi); nauduotas raidės: Ϝ, ϝ; Ͷ, ͷ (digama), Ͱ, ͱ (heta), Ϻ, ϻ (san), Ϸ, ϸ (šo). I graiku rašta anuos pakliova ėš Fėnėkėitiu abecelės, kor anuos bova nauduonamas specėpėnem semitu kalbū garsams žīmiet. 

## Nūruodas
*Greek Unicode issues

Kateguorėjė:Rašta sėstemas
Ramajana

[thumb|250px}XVIII o, abruozdielis, katramė pavaizdoutė Rama so žmuona Sita ė bruolio Lakšmana [medė|mediūs.]]
**Ramajana** () īr garsė senuobės Indėjės puoeta Valmėkė puoema, katruo epėškā aprašuoms Ramas ė anuo žmuonas Sitas keliuonė. Ramajana sodar api 24 tūkst dvėeiliu (vadėnamu „šluokās“), ožrašītu septīniuos kninguos, katruos vadėnamas kanduom.

Kateguorėjė:Indoėzmos
Kateguorėjė:Epā
Plūgs

thumb|300px|Ketoriū korpusu plūgs
**Plūgas** – padargs dėrvā artė.

## Tēpuogė veizieket
* Žombis

Kateguorėjė:Žemės ūkė dāktā
Pėnėngā

thumb|200px|Šmuots senuobėniu pėnėngū

**Pėnėngā** – atsėskaitīma ož prekes aba paslaugas, tēpuogė ė kaupėma prīmuonė. Pėnėngā īr vėins pagrindėniu akuonuomėkas muoksla tīrėmu uobjektu.

Pėnėngā gal būtė natūralē retė (kāp brongė̄jā metalā) aba dėrbtėnā retė (kāp valstībės spausdėnamė piningā). 

## Tēpuogė veizieket
* Valiota

Kateguorėjė:Fėnansā
Tūkstontis ė vėina naktės

thumb|228px|right|
**„Tūkstontis ė vėina naktės“** (arabėškā كتاب ألف ليلة وليلة, persėškā هزار و یک شب) – vėdoromžiu arabu pasaku rėnkėnīs, katruo šaltėnis – IX o. persu pėrklė „Tūkstontis pasaku“ pargoldīms. Pasaku rėnkėnīs toriejė ītakas daugelė Azėjės ė Euruopas tautū tautuosakā ė literatūrā

Kateguorėjė:Pasakas
Kateguorėjė:Arabu koltūra
Būgnos

thumb|240px|Būgnos

**Būgnos** – mošamasā (perkosėnis) mozėkas instruments, prėklausontis membranuopuonu tėpou. Būgnā laikuomi netuonėnēs mozėkas instromentās, ale tam tėkras anū atmainas tor pakankamā stėprē ėšreikšta pagrėndėni tuona.

Kateguorėjė:Mošamė̄jė instromentā
Liousībės statola

thumb|260px|Liousībės statola

**Liousībės statola** () – statola Niojuorkė, JAV, katrō amerėkėitėms 1886 m. spalė 28 d. dedėkava prancūzā. Statola īr 46,5 m aukštoma, anuos pamats – 46,9 m aukštoma. 

Kateguorėjė:Niojuorks
Kateguorėjė:Svieta pavelda sārašos
Gėlgameša eps

**Gėlgameša eps** – Babėluona eps api mėtėni Uruka karaliu Gėlgameša, vėins ankstībiausiu žėnuomu literatūras kūrėniu. Ėšsamiausė ėšlėkosė epa versėjė ožrašīta ont 11 muolėnių lentieliu.

Kateguorėjė:Literatūra
Kateguorėjė:Mituoluogėjė
Nemieželė (Kalvelē)

**Nemieželė** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 17 žmuoniū.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sontakā (Vėlnios)

**Santakā** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 55 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kenas GS

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Kalveliū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Muostėškės

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Muostėškies 2001 metās gīvena 647 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Kėrtėmā (Lavuorėškės)

**Kėrtėmā** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Kėrtėmūs 2001 metās gīvena 147 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Lavuorėškiū seniūnėjė

**Lavuorėškiū seniūnėjė** () - seniūnėjė Vėlniaus rajuona rītūs, centros - Lavuorėškės.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Muostėškės – 647 gīv.
*Lavuorėškės – 585 gīv.
*Slabada – 185 gīv.
*Kėrtėmā – 147 gīv.
*Petrolėškės – 130 gīv.
*Nevėirėškės – 106 gīv.

## Kėtas suodnas

*Aduomātē – 79 gīv.
*Aleksandrėškės – 0 gīv.
*Alpuonėškė – 0 gīv.
*Avėitīnė – 0 gīv.
*Bagduonėškės – 0 gīv.
*Baravīkėnė – 0 gīv.
*Beržėninkā – 7 gīv.
*Beržītė – 1 gīv.
*Bėldē – 49 gīv.
*Buogodēnkā – 0 gīv.
*Bodrelėškės – 11 gīv.
*Bokėškės – 27 gīv.
*Bornėškės – 14 gīv.
*Černolėškės – 20 gīv.
*Červėškės – 5 gīv.
*Čėrėškės – 1 gīv.
*Dekanėškės – 70 gīv.
*Dembėna – 1 gīv.
*Ferma – 49 gīv.
*Galkėškės – 8 gīv.
*Gražoliškės – 10 gīv.
*Grėgėškiū vėinsiedis – 0 gīv.
*Jūzapėnė – 4 gīv.
*Jorzdėka – 0 gīv.
*Kapuonėškės – 3 gīv.
*Karuolėškės – 7 gīv.
*Kazėmėirėškės – 1 gīv.
*Krūmėnė – 0 gīv.
*Kolelėškės – 4 gīv.
*Koželėškės – 6 gīv.
*Labanėškės – 14 gīv.
*Laurīninkā – 9 gīv.
*Lėisiškės – 20 gīv.
*Luobėnē – 1 gīv.
*Luokėnė – 0 gīv.
*Mačiolėškės – 7 gīv.
*Makuovštėzna – 1 gīv.
*Mandotėškės – 0 gīv.
*Margē – 0 gīv.
*Markėškės – 0 gīv.
*Mažiolē – 12 gīv.
*Pabražoulė – 5 gīv.
*Paežerē – 2 gīv.
*Pamėškē – 58 gīv.
*Pauliokėškės – 14 gīv.
*Pečiolėnė – 21 gīv.
*Prėduotkā – 0 gīv.
*Pokštienā – 5 gīv.
*Pontozā – 18 gīv.
*Potėnā – 12 gīv.
*Sādōtėškės – 23 gīv.
*Santaka – 8 gīv.
*Skīnėmā – 49 gīv.
*Suodnas – 16 gīv.
*Šakalėškės – 7 gīv.
*Šalkėškės – 0 gīv.
*Šarkėškės – 3 gīv.
*Šniūrā – 3 gīv.
*Taurėjė (kaima dalės) – 0 gīv.
*Tvankėškės – 45 gīv.
*Ousėninkā III – 12 gīv.
*Vėlkabrastis – 0 gīv.
*Vėtkėškės – 0 gīv.
*Vīžėškės – 30 gīv.
*Žalšėlės – 7 gīv.


## Nūruodas
*https://web.archive.org/web/20060621201108/http://www.vilniaus-r.lt/index1.php?puslapis=18#17

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Sontaka (Lavuorėškės)

**Santaka** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 8 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bodrelėškės

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 11 žmuoniū.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Džordžos Herberts Bošos

thumb|right|200px|George H. Bush, 1989 m.

**Džordžos Herberts Bošos** (gėmė 1924 metās bėrželė 12 Mėltuonė - mėrė 2018 m. lapkristė 30 d.) - nug 1989 ligė 1993 metu ons bova JAV prezidėnts. 41-s prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Ruonalds Reigans

thumb|right|200px|Ronalds Reigans
**Ruonalds Reigans** (, gėmė 1911 metās vasarė 6 dėina Tampico - 2004) - nu 1981 ligė 1989 metu JAV prezidėnts. 40-s prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Jimmy Carter

thumb|Jimmy Carter

**Jimmy Carter** (gėmė 1924 metās spalė 11 dėina Pleinsė, mėrė 2024 m. groudė 29) - nu 1977 ligė 1981 metu JAV prezidėnts. 39 prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Gerald Ford

right|thumb|200px|Gerald Ford

**Gerald Ford** (gėmė 1913 metās lėipas 14 dėina Omahuo, mėrė 2006 m. groudė 26 dėina Kalifornėjuo) - nu 1974 ligė 1977 metu JAV prezidėnts. 38 prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Richard Nixon

thumb|right|200px|Ričerds Niksons

**Richard Nixon** (gėmė 1913 metās sausė 9 dėina, mėrė 1994 m. balondė 22) - nu 1969 ligė 1974 metu JAV preizdėnts. 37-s prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Māšēgalas seniūnėjė

**Māšēgala seniūnėjė** () - seniūnėjė Vėlniaus rajuona šiaurės vakarūs, cėntros - Māšēgala.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Māšēgala – 1634 gīv.
*Karvīs – 335 gīv.
*Godelē – 167 gīv.
*Kėimelē – 147 gīv.

## Kėtas suodnas

*Ontanavs – 4 gīv.
*Oužuolė̄nė – 23 gīv.
*Bodnėnkā – 0 gīv.
*Dautiuonė̄s – 11 gīv.
*Dautiuoniokā – 24 gīv.
*Dōkštelē – 47 gīv.
*Ēliuokėškės – 8 gīv.
*Gālašē – 21 gīv.
*Gēdrātėškės – 55 gīv.
*Glatkėškės – 11 gīv.
*Godeliū Plītėnė – 2 gīv.
*Jostėnėškės – 1 gīv.
*Joškuonīs – 2 gīv.
*Kalnėškės – 1 gīv.
*Karklė̄nė – 2 gīv.
*Kartanėškės – 6 gīv.
*Kėrzėnė – 6 gīv.
*Kramnėškės – 16 gīv.
*Krēvē – 2 gīv.
*Lotėškės – 0 gīv.
*Masiuonė̄s – 0 gīv.
*Mazūrėškės – 5 gīv.
*Melkīs – 9 gīv.
*Vuobelėnė – 4 gīv.
*Paežerē – 21 gīv.
*Pagālašē – 9 gīv.
*Pašornė – 1 gīv.
*Pavīduokē – 6 gīv.
*Pavėlnuojė̄s – 10 gīv.
*Saugūnėškės – 2 gīv.
*Skaudolėškės – 8 gīv.
*Skrodienā – 45 gīv.
*Tatilavs – 2 gīv.
*Tarālėškės – 13 gīv.
*Ožokarvėškės – 4 gīv.
*Ožuoliūnės – 0 gīv.
*Žodėškės (kaima dalės) – 8 gīv.


## Nūruodas
*https://web.archive.org/web/20060621201108/http://www.vilniaus-r.lt/index1.php?puslapis=18#17

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Šalkėškės (Lavuorėškės)

**Šalkėškės** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Lavuorėškiū seniūnėjuo. Anuo 2001 metās nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Bill Clinton

thumb|right|Bils Klintons
**Bill Clinton** (*Bils Klintons*, gėmė 1946 metās rogpjūtė 19 dėina Hope, Kazasė) - nu 1993 ligė 2001 metu JAV prezidėnts. 42 prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Māšēgala

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Māšēgala īr laba sena gīvenvėitė, mėnavuonama nū XIII omžiaus vėdore (1254 m. Prūsėjės analūs). 1365 m. mėnavounama Māšēgala pėlėsm katron teotuona sodegėna 1390 m. 2001 metās Māšēgaluo gīvena 1634 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Karvīs (Vėlnios)

**Karvīs** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 335 žmuonis.

## Žmuonės
Suoduo gėmė:
* Antanas Giedraitis, konėgākštis, Lietovuos muokslėninks, pėrms lietoviū geuoluogs.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Oužuolīnė (Vėlnios)

**Oužuolė̄nė** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 23 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Karklīnė (Vėlnios)

**Karklė̄nė** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo. Anuo 2001 metās gīvena 2 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Masiuonīs (Vėlnios)

**Masiuonė̄s** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Māšēgalas seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Gīvenvėitie liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
1992-1996 m. Lietovuos Seims

**1992-1996 m. Lietovuos Seims** - Lietovuos Seims, ėšrinkts 1992 m spalė 25 d. 

## Seima narē

Ėš vėsa mandatus bova gavė 147 Seima narē.
 

Kateguorėjė:Lietovuos Sėimā
Donatels

[right|thumb|250px|<center> Donatela statola <br /><small> [Uffizi, Florencėjė]]
**Donatels** (*Donatello*; 1386-1466) − italu skolptuorios. Pėrmāsis pradiejė kortė apale-vėsatūre, so archėtektūra nasosėita skolptūra. Pėrmė̄jā darbā bova marmorėnės fėgūras, skėrtas Florencėjės katedras fasadou, kampanėlē strajītė. 

## Kūrėnē
* Nū 1404 m. dalīvava strajījont Santa Marėjės del Fore bažnīče. 
* „Duovīds“ − žīmiausios kūrėnīs (1430 m.), pėrmuoji nū antėkas gadīnės savarankėška apaliuoji vėsatūrė skolptūra ėš bruonzas. 
* Paminklos Gatamelatā − pėrmāsis atskėrā stuovėntis bruonzėnis raiteliaus paminklos (1446-47 m.) Padojuo.

Kateguorėjė:Skolptuorē
Plinkoms

**Plinkoms, šnairoms** (liet. *žvalumas*) − žmuogaus būsena, pasėreiškonti vairė nūtaika, vėdėnio sosėtelkėmo. Sāvuokas prīšībė − gorloms (liet. *išglebimas*). Artėmas sāvuokas: optimėzmos, diemesėngoms, valīvoms. Plinkoms prėgol nū žmuogaus vėdėnė nosėteikėma, pasėtempėma, savėdrausmies ė savėkontruolės. Sava nūtaika bei laikīsena kontruolioujontė žmuogaus jodesē lengvi ė patraukli, skvarbos žvilgsnis. Sogorliejė̄is ė sosmokė̄is žmuogos nabūn plinkos. Plinkoms, pakėli nūtaika, vėdėnis sosėtelkėms − dėdis žmuogaus pranašoms. „Plinki, linksma nūtaika ne tik duosnē drepėn gīvenėma maluonomos, bet ė čiestnā (liet. *patikimai*) saug karaktuori“ (S. Smailsas). 

Kateguorėjė:Būds
Du Fu

right|thumb|220px|Du Fu
**Du Fu** (Kėn.:杜甫,712-770)– kėnu puoets, vėins ėš dėdliu Kėnėjės puoetu. 

Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis
Vytautas Juščius

**Vytautas Juščius** - Lietovuos akanuomėsts, KU SMF akuonuomėkas katedras vedies , daugele muoksla darbū autuorios . 

## Biuograpėjė
1975 m. bėngė Maskvuos onėversėteta ekuonuomėkas fakolteta, 1980 m. - ton onėversėteta aspėrantūra. 1981 m. akuonuomėkas muokslū kandėdats. Nū 2007 m. - pruofesuorios.

## Bibliuograpėjė
* Reklamos efektyvumo vertinimo rodikliai. Mokomoji knyga aukštosioms mokykloms. Krūvuo so I. Pikturniene, Klaipieda: Klaipėdos universiteto leidykla, 2009 m.

## Nūruodas
*Scientific Commons: Vytautas Juščius

## Šaltenē

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Armata

thumb|250px|Armata

**Armata** īr artilerėjės gėnklu tėps, katros nū kėtū artilerėjės vamzdėniu gėnklu (pvz., haubėcu a muortīru) skėrias ėlgu vamzdiu, dėdeliu svėidėnė pradėniu greitiu, vuo mažesniu maksėmalaus paaukštiejėma lonku.

Ėš armatu gal būtė šauduoma tėik i tėisiuogē veizėmus taikėnius, tėik ėr i tėisiuogē neveizėmus. Specēlės zenitėnės armatas īr skėrtas šaudītė i neprietėlė aviacėje.

Kateguorėjė:Gėnklā
Aruosos

thumb|250px|Aruosos (''Carassius gibelio'')

**Aruosos** () īr gielaondenė opiū ėr ežerū žovis katra prėklausa karpėniu žovū (*Cyprinidae*) šėimā. 

Žemaitėjuo īr gausoms paprastūju aruosu katrėi sožovaunamė daugel ežerū ėr opiū. Žovėninkīstės tvankiniūs augėnamė sėdabrėnē aruosā. 

Aruosā īr žvejuojamė dažniausē vakarās aba rīta čieso. Kāp masals nauduojama douna, kėrmėnā, perlėnės krūpas. Ka smarkiau kėbtu rēk karts nū karta žvejības vėituo papėltė ėšspaudu aba masala.

Kateguorėjė:Žovis