open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vasco de Gama

**Vasco da Gama** () – puortogalu jūrėnėnks, jūru kele ėš Euruopas i Indėje atradies.

Kateguorėjė:Keliautuojē
Kateguorėjė:Puortogalėjės žmuonis
Ferdėnands Magelans

thumb|250px|Magelans
**Ferdėnands Magelans** (, ; 1480 m. pavasaris – 1521 m. balondė 27 d.) – puortogalu jūru keliautuos, atradies. F. Magelans pėrmasės ėš Euruopas vakarū krīptėm pasėikosiu Azėje, pėrmasės parplaukosiu Ramoji ondenīna. Anuo pradieta ekspedėcėjė pėrmuojė apėplaukosiu svieta, ale uns pats tuos keliuonės meto žova dabartėniūs Fėlėpėnūs.

Kateguorėjė:Puortogalėjės žmuonis
Kateguorėjė:Keliautuojē
Dženg He

**Dženg He** (trad. kin.: 鄭和; sopaprastėnta kėn.: 郑和; pinyin: Zhèng Hé; Wade-Giles: Cheng Ho; gėmėma vards: 馬三寶 / 马三宝; pinyin: Mǎ Sānbǎo; arabėšks/persėšks vards: حجّي محمود شمس Hadžė Mahmod Šamsos) (1371–1433) bova kėnu jūrėnėnks, tīries, dėpluomats ė fluotėlės admėruols.

Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis
Iguoris Stravinskis

thumb|200px|
**Iguoris Fioduoruovėčios Stravėnskis** (Игорь Фёдорович Стравинский, 1882 m. bėrželė 17 d. – 1971 m. balondė 6 d.) – rosu kompozėtuorios.

Kateguorėjė:Rosėjės kompozėtuorē
Piotros Čeikovskis

thumb|200px|P. Čaikovskis
**Piotros Iljėčios Čeikovskis** (; 1840 m. gegožė 7 d. – 1893 m. lapkristė 6 d.) – rosu romantėnės eras kompozėtuorios.

Kateguorėjė:Rosėjės kompozėtuorē
Aleksandros fon Humbuolts

thumb|200px|A. fuon Hombuolts
**Aleksandros fon Humbuolts** (Friedrich Wilhelm Heinrich Alexander von Humboldt; 1769 – 1858 m. gegožė 6 d.) – vuokītiu gamtėninks, keliautuos, geuograps. Prūsėjės ministra, fėluosuopa Vėlhelma fon Humbuolta, bruolis.

Kateguorėjė:Vuokītėjės keliautuojē
Kateguorėjė:Vuokītėjės geuograpā
Kateguorėjė:Vuokītėjės biuoluogā
Federico Fellini

thumb|Federico Fellini
**Federico Fellini** (Federėks Felėnis; 1920 m. sausė 20 – 1993 m. spalė 31 d.) – italu kėna režėsierios, laikuoms vėino itakėngiausiu ė geriausiu XX omžious korieju.

## Fėlmuograpėjė
* Ivairuovės švėisas (*Luci del Varietà* 1950) (so Alberto Lattuada)
* Balts šėikas (*Lo Sceicco Bianco* 1951) 
* *[[I Vitelloni]]* (1953) 
* Mėilė miestė (*L'Amore in Città* (1953); segmentas *Un'agenzia matrimoniale*)
* Gatve (*La Strada* 1954; Uoskars ož geriausia fėlma ožsėine kalba)
* *[[Il bidone]]* (1955)
* Kabėrėjes naktīs (*Le Notti di Cabiria* 1957; Uoskars ož geriausia fėlma ožsėine kalba)
* Saldos gīvenėms *La Dolce Vita* 1960; Uoskars ož geriausios kuostiomos)
* *[[Boccaccio '70]]* (1962; segments *Le tentazioni del Dottor Antonio*)
* *[[8½]]* (1963; Uoskarā ož geriausia fėlma ožsėine kalba ė geriausios kuostiomos)
* Dvasiu Džioljeta (*Giulietta degli Spiriti* 1965)
* Nepaprastas ėstuorėjės (*Histories Extraordinaries* 1968; segmentas *Toby Dammit*)
* Satīrėkuons (*Satyricon* 1969)
* Klounā (*I Clowns* 1970)
* *[[Ruoma (1972 fėlms)|Ruoma]]* (1972)
* Amarkuords *Amarcord* 1973; Uoskars ož geriausia fėlma ožsėine kalba)
* Felėne kazanuova (*Il Casanova di Federico Fellini* 1976; Uoskars ož geriausios kuostiomos)
* Uorkestra miegėnėmā (*Prova d'orchestra* 1979)
* Muoterū miests (*La città delle donne* 1980)
* Ė laivs plauk (*E la Nave Va]]* 1983)
* Džėndžer ė Freds (*Ginger and Fred* 1986)
* Ėntervio (*Intervista* 1987)
* Menole balsos (*La voce della luna* 1990)

Kateguorėjė:Režėsierē
Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Alfreds Hėčkuoks

thumb|250px|A. Hėčkuoks

Sers **Alfred Joseph Hitchcock**, Alfreds Hėčkuoks (1899 m. rogpjūtė 13 d. - 1980 m. balondė 29 d.) - kėna režėsierios ė pruodioseris, kėlėma ėš Dėdliuosės Brėtanėjės, ale vieliau dėrbės ė JAV.

Kateguorėjė:Režėsierē
Stenlis Kubrėks

**Stenlis Kubrėks** (*Stanley Kubrick*; 1928 m. lėipas 26 d. - 1999 m. kuova 7 d.) - žīmos JAV kėna režėsierios ė pruodioseris. Īr gavės Uoskara apduovanuojėma ož vėzoalėnios efektos fėlmė 2001 Kuosmėnė uodisėjė.

Kateguorėjė:Pruodioserē
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Akira Kurosawa

**Akėra Koruosava** (1910 m. kuova 23 d. - 1998 m. siejės 6 d.) - japuonu kėna režėsierios, fėlmu pruodisseris, scenarėstos. Režėsierios ivertėnts tuokēs svarbēs apduovanuojėmās, kāp Uoskaro ož gīvenėma pasėikėmos.

Kateguorėjė:Japuonėjės žmuonis
Kateguorėjė:Režėsierē
Džuordžos Lokasos

thumb|250px|G. Lucas
**George Lucas** (g. 1944 m. gegožė 14 d.) īr Uoskara pelnės amerėkėitiu fėlmu režėsierios, pruodioseris.

Kateguorėjė:Pruodioserē
Kateguorėjė:Režėsierē
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Mėkaluos Kuoperniks

thumb|250px|Mėkaluos Kuoperniks
**Mėkaluos Kuoperniks** (, ; 1473 m. vasarė 19 d. – 1543 m. gegožė 24 d.) – Lėnkėjės astruonuoms, matematėks ė akuonuomėsts, paskelbės heliuocentrėne Saulės sėstemas teuorėje. 

Kateguorėjė:Prūsėjės žmuonis
Kateguorėjė:Astruonuomā
Kateguorėjė:Matematėkā
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Marėjė Skluoduovska-Kiorė

thumb|200px|
**Maria Salomea Skłodowska-Curie** (; 1867 m. lapkristė 7 d. – 1934 m. lėipas 4 d.) – lenku-prancūzu muokslėnėnkė, vėina radiuoluogėjės srėtėis pradėnėnkiu, dokart Nuobele premėjės laureatė.

Vīresniuojė anuos doktie Irene Curie tēpuogė bova pėzėkė ė vėino čieso krūvuo so sava  vīro gava Nuobele premėjė.

Kateguorėjė:Nuobele premėjės laureatā
Kateguorėjė:Prancūzėjės fizėkā
Tuoms Edėsuons

**Thomas Alva Edison** (; 1847-1931) – amerėkėitiu ėšradies ė verslėnėnks, vėins pruodoktīviausiu ėšradieju, sava vardo ožpatentavės net 1093 ėšradėmu.

Edison, Thomas Alva
Edison, Thomas Alva
Niotuons (rēšk)

**Niotuons** īr:
* Sers Izauoks Niotuons - muokslėnėnks.
* Niotuons - jiegas mieravėma vėinets, pavadėnts muokslėnėnka I. Niotuona garbē.
Tims Bernersos Lī

thumb|250px|Tima Bernersa Lī puortėgrapėjė.
**Tims Bernersos Lī** () (1955 m. bėrželė 8 d. Luonduonė) īr žīmos onglu muokslėninks, ėšradies, sokūrės svetainiu aprašīma kalba HTML ė 1989 m. - *[[World Wide Web]] (WWW)*. Ons īr laikuoms interneta Tievo.

Kateguorėjė:Internets
Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Kėrklē (Tauragie)

**Kėrklē** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 21 žmuogos.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Avėžėiniū seniūnėjė

**Avėžėiniū seniūnėjė** () - seniūnėjė Vėlniaus rajuona šiaurės vakarūs, centros - Avėžėinē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Avėžėinē – 1695 gīv.
*Bokėškės – 806 gīv.
*Rēšė – 689 gīv.
*Pėkotėškės – 230 gīv.
*Benduorē – 192 gīv.
*Bajuorā – 137 gīv.
*Lėndėniškės – 130 gīv.

## Kėtas suodnas

*Aleksandravs – 8 gīv.
*Aukštadvarės – 8 gīv.
*Aukštė̄jė Rosuokā – 9 gīv.
*Ežerātē – 6 gīv.
*Galėnė – 52 gīv.
*Gėložē – 27 gīv..
*Grėkēnē (kaima dalės) – 7 gīv.
*Karabelkā – 13 gīv.
*Kėrzėnė – 4 gīv.
*Klevėnė – 14 gīv.
*Lādagalē – 26 gīv.
*Laukelē – 0 gīv.
*Markėškės – 18 gīv.
*Mažuojė Rēšė – 11 gīv.
*Naujasuodnē – 10 gīv.
*Rāstenėškės – 12 gīv.
*Saldenė – 44 gīv.
*Švedā – 18 gīv.
*Tarandė – 4 gīv.
*Ožobalē – 79 gīv.
*Ožodvariuonė̄s – 6 gīv.
*Varnalaukės – 12 gīv.
*Vīdautėškės (kaima dalės) – 1 gīv.
*Žemė̄jė Rosuokā – 8 gīv.


Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona seniūnėjės
Avėžėinē (Vėlnios)

**Avėžėinē** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 1695 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Tycho Brahe

thumb|200px|
**Tycho Brahe** (Tīchs Brahė; 1546-1601) – danu astruonuoms, astruoluogs ė alkemėks, sogebiejės apskaitioutė tėksles planetu bovėma vėitas da prīš ėšrondont teleskuopa.

Kateguorėjė:Danėjės žmuonis
Kateguorėjė:Astruonuomā
Kateguorėjė:Alkemėkā
Bokėškės

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 806 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Rēšė

**** (, pol. Rzesza) - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Īr žėrgīns, pradious muokīkla „Pirmoji akademija“, kriautovė „Maxima“.  

## Istuorėjė
2001 m. Rēšie gīvena 689 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Žans Baptėstos Forjė

thumb|Ž. B. Ž. Forjė
**Jean Baptiste Joseph Fourier** (**Žans Baptėstos Forjė**; 1768 m. kuova 21 d. – 1830 m. gegožė 16 d.) – prancūzu matematėks ė fizėks, labiausē žėnuoms ož Forjė eilotiu tīrėmos ė prėtaikīma.

Forjė
Forjė
Kateguorėjė:Fizėkā
Enriks Fermis

**Enrico Fermi** () – italu fizėks, pėrmuoje brandoulėne reaktuorious ė kvantėnės teuorėjės ėšradies, 1938 m. apduovanuots Nuobele premėjė ož dėrbtėniuo radiuoaktīvoma, sokelta buombardounant lietaisēs neutruonās, tīrėmos.

Kateguorėjė:Italėjės fizėkā
Kateguorėjė:Nuobele premėjės laureatā
Galėlies Galėliejos

thumb|200px|
thumb|220px|
**Galileo Galilei** (; g. 1564 m. vasarė 15 d. Pėzuo – 1642 m. sausė 8 d. Fluorencėjuo) – italu astruonuoms, matematėks, fėluosuops ė fizėks.

Kateguorėjė:Fėluosuopā
Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Kateguorėjė:Matematėkā
Kateguorėjė:Astruonuomā
Fėbuonačės

thumb|Fėbuonačės

**Leuonards ėš Pėsas** (g. aple 1170 m. – m. aple 1250 m.), tēpuogė žėnuoms kāp Leuonards Pėsans, **Leuonards Buonačės**, **Leuonards Fėbuonačės**, o, tonkiausē, tėisiuog **Fėbuonačės**, bova italu matematėks, laikuoms „talentėngiausiu vėdoromžiu matematėko“.

Kateguorėjė:Italėjės matėmatėkā
Kateguorėjė:Vėdoromžiu muokslėnėnkā
Karls Frīdrėks Gausos

thumb|150px|
**Karls Frīdrėchs Gausos** (, 1777 – 1855) – vuokītiu matematėks, fizėks, muokslėnėnks, pasėžīmiejės daugeli srėtiu.

Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis
Kateguorėjė:Muokslėninkā
Juohans Gotenbergs

thumb|200px|
**Juohans Gotenbergs** (Johannes Gensfleisch zur Laden zum Gutenberg; api 1398 m. – 1468 m. vasarė 3 d.) – vuokītiu metala dėrbėniū gamėntuos ėr ėšradies. Pagarsieje sokūrėns spauduos presa ėr tēp idiejėns nuognē dīdli duovi tuobolėnont spausdėnėma teknuoluogėjės.

Kateguorėjė:Vuokītėjės ėšradiejē
Juohanesos Kepleris

**Juohanesos Kepleris** () bova vuokītiu astruonuoms ė matematėks, soformolavės Keplerė diesnius, katrėi XVII o. padėrba perversma astruonuomėjės muokslė.

Kateguorėjė:Vuokītėjės fizėkā
Kateguorėjė:Vuokītėjės matematėkā
Al-Khwarizmi

**Al-Khwarizmi** (Muḥammad ibn Mūsā al-Khwārizmī محمد بن موسى الخوارزمي, api 780 - api 850 m.) bova persu matematėks, astruonuoms, astruoluogs ė geuograps. 

Kateguorėjė:Vėdoromžiu astruonuomā
Kateguorėjė:Persėjės astruonuomā
Kateguorėjė:Persėjės astruoluogā
Kateguorėjė:Persėjės geuograpā
Kateguorėjė:Persėjės matematėkā
Guotfrīds Leibnėcos

thumb|250px|
**Guotfrīds Leibnėcos** (, 1646 m. lėipas 1 d. Leipcėge - 1716 m. lapkristė 14 d. Hanuoveri) - vuokītiu fėluosuops, matematėks, daugiausē rašės luotīnu ė prancūzu kalbuom.

Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis
Kateguorėjė:Vuokītėjės fėluosuopā
Kateguorėjė:Vuokītėjės matematėkā
Džeimsos Klarks Maksvels

thumb|250px|
**Džeimsos Klarks Maksvels** (James Clark Maxwell, 1831–1879 m.) – žīmos onglu fizėks, sokūrės alektruomagnetėne lauka teuorėjė.

Kateguorėjė:Onglėjės fizėkā
Dmėtrėjos Mendelėjevs

thumb|250px|Dmėtrėjos Mendelėjevs
**Dmėtrėjos Ivanuovėčė Mendelėjevs** (, 1834 m. vasarė 8 d. – 1907 m. vasarė 2 d.) – rosu kemėks, žėnuoms sava sokorta periuodėne elementu lentale.

Kateguorėjė:Rosu kemėkā
Ernstos Hekelės

thumb|250px|
**Ernst Heinrich Philipp August Haeckel** (1834 m. vasarė 16 - 1919 m. rogpjūtė 9 d.) bova vuokītiu biuoluogs, gamtėnėnks, fėluosuops, fizėks pruofesuorios ė menėnėnks.

Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis
Kateguorėjė:Bioluogā
Kateguorėjė:Fizėkā
Kateguorėjė:Fėluosuopā
Džuons vuon Neimans

thumb|250px|
**Džuons fuon Neimans** (John von Neumann, 1903 m. groudė 28 d. – 1957 m. vasarė 8 d.) – žīdu kėlėma vengru matematėks.

Kateguorėjė:Vengrėjės žmuonis
Kateguorėjė:Matematėkā
Blaise Pascal

thumb|150px|
**Blezos Paskalės** (Blaise Pascal, 1623 m. bėrželė 19 d. – 1662 m. rogpjūtė 19 d.) — prancūzu fėluosuops, matematėks, fizėks. Atrada hedraulene presa veikėma prėncėpa, tēpuogė galėmībe baruometro mieruotė uora sliegi e sokūrė pėrma skaitlēvėma mašėna - Paskalėna.

Kateguorėjė:Fizėkā
Kateguorėjė:Prancūzėjės fėluosuopā
Lojė Pasters

thumb|200px|
**Lojė Pasters** (Louis Pasteur, 1822 m. groudė 27 d. – 1895 m. siejės 28 d.) – garsos prancūzu kemėks, laikuoms vėino ėš mėkruobiuoluogėjės pardėnėnko. 

Kateguorėjė:Prancūzėjės žmuonis
Kateguorėjė:Kemėkā
Kateguorėjė:Bioluogā
Max Planck

**Maksos Planks** (Max Karl Ernst Ludwig Planck, 1858 - 1947 m.) – vuokītiu fizėks, laikuoms kvantėnės mekanėkas tievo, vėino svarbiausiu XX o. fizėko.

Planck
Pėtaguors

thumb|150px|Pėtaguors
**Pėtaguors Samėitis** (, 582 m. pr. Kr. – 496 m. pr. Kr.) bova juonienu mistėks, fėluosuops ė matematėks. Kadongė api anon omžėninku šaltėniu mažne nie, a katrėi ėšlėkė, bova parašītė praejos nemažā metu nu anuo smertėis, aple Pėtaguora teisėngas infuormacėjės, katrou galam vierītė, mizernā īr. Pėtaguora teuorema īr vėins žėnuomiausiu anuo ėšradėmu.

Kateguorėjė:Matematėkā
Kateguorėjė:Senuobės Graikėjės fėluosuopā
Artėmė̄jė Rītā

thumb|300px|
**Artėmė̄jė Rītā** – istuorėnis ė koltūrėnis regiuons terp rītėniu Vėdoržeme jūras krantū ė Persėjės ilonkas (Vėdorėniu Rītū). Artėmė̄jė Rītā īr dalis Azėjės žemīna, tēpuogė tam regiuonou dažnā prėskėrama dalis Šiaurės Afrėkas.
## Tēpuogė veizieket
*Vėdorėnė̄jė Rītā

Kateguorėjė:Azėjės regijuonā
Ernestos Rezerfuords

**Ernestos Rezerfuords** (Ernest Rutherford, 1871-1937 m.) – fizėks, vėins ėš brandoulėnės fizėkas pradėnėnku, Nuobele premėjės laureats.

Kateguorėjė:Onglėjės fizėkā
Kateguorėjė:Nuobele premėjės laureatā
Noam Chomsky

thumb|150px|Nuoams Čiuomskis
**Nuoams Čiuomskis** (, g. 1928 m. groudė 7 d.) – amerėkėitiu lėngvėstos ė puolitėnis aktīvėsts. Diesta MIT, Lingvėstėkas ė fėluosuopėjės departamente. JAV Muoksla akademėjės narīs.

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Ervins Šriuodėngeris

**Ervėns Šriuodėngeris** (lėgė dabar šmuotė šaltēniu **Ervėns Šriedėngeris** aba **Ervėns Šredėngeris** - *Erwin Rudolf Josef Alexander Schrödinger*; 1887 m. rogpjūtė 12 d. – 1961 m. sausė 4 d.), austru fizėks, laikuoms vėinu ėš glabniausiu kvantėnės fizėkas korieju. Ož Šriuodingere līgti 1933 metās gava Nuobele premėjė. 

Kateguorėjė:Austrėjės žmuonis
Kateguorėjė:Fizėkā
Richard Stallman

**Richard Matthew Stallman** (Rėčards Stalmans, g. 1953 m. kuova 16 d.), da žėnuoms kāp RMS īr laisvuoses pruogramėnės irongas jodiejėma pradėnėnks, GNU ė Laisvuoses Pruogramėnės Irongas Fuonda ikūries. Sokūrė GNU bendraja licenzėje.

Kateguorėjė:Pruogramuotuojē
Nikola Tesla

miniatiūra|dešinėje|200px|Nikuols Tesla
**Nikuols Tesla** (g. 1856 m. lėipas 10 d. Kruoatėjuo – 1943 m. sausė 7 d. JAV) bova serbu kėlėma pėzėks, mekanėkas ėr alektras ėnžėnierios.

## Nūruodas

Kateguorėjė:Ėšradiejē
Puolitėnė partėjė

**Puolitėnė partėjė** - pėlėitiu gropė, susbūrosė i specėfėnu uorganįzacėje, katruos pagelba anie sėik dalīvautė priėmont puolitėnios sprendėmos ė palaikītė tam tėkra ideuoluogėje, aba sosvėinėjosė tam tėkrū specėfėniu ėnteresu pagrėndo. Partiju pagrėndėnė paskėrtis īr rėnkėmu būdo igautė galėmībe sodarītė vīriausībe ė igīvendėntė sava puolitėnes nūstatas.

2008 m. rogpjūti Lietovuo bova 41 iregėstrouta partėjė.

## Tēpuogė veiziekat

* Lietovuos partėjės

Kateguorėjė:Puolitėka
Kateguorėjė:Organėzacėjės
Alans Tiorėngs

thumb|180px|right|Alanas Tiuringas (Alan Mathison Turing)
**Alan Mathison Turing** (**Alans Tiorėngs**; 1912 m. bėrželė 23 d. – 1954 m. bėrželė 7 d.) – žīmos britu matematėks, luogėks, krėptuograps ė vainas dėdvīrės.

Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis
Tuoms Akvėnėitis

thumb|200px|
**Tuoms Akvėnėitis** (; aple 1225 – 1274 m. kuova 7 d.) bova vėdoromžiu Italėjės fėluosuops, muokslinčios, teoluogs, tuomėzma pradėnėnks ė krėkštiuoniu švėntāsis. 

Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Kateguorėjė:Fėluosuopā
Aristuotelis

200px|thumb|right|Arėstuotelės

**Arėstuotelės** (, 384 m. pr. Kr. – 322 m. pr. Kr.) – graiku fėluosuops, tīrėnietuos. 

Abodo so Suokrato ė Platuono īr laikuoms itakėngiausiu mėslītuoju Vakarū fėluosuopėjės istuorėjuo.

Kateguorėjė:Antėkas fėluosuopā
Šv. Augostėns

thumb|Šv. Augostėns

**Aurelėjos Augostėns**, **Augostėns ėš Hipa**, **Šventasės Augostėns** (Aurelius Augustinus; 354 m. lapkristė 13 – 430 m. rogpjūtė 28 d.) — vėins itakingiausiu katalėku bažninčės teoluogu, fėluosuops ė bažninčės muoskla skleidies.

Kateguorėjė:Katalėku švėntė̄jė
Gėložē (Vėlnios)

**Gėložē** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 27 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Sėmuona de Bovuar

**Sėmuona de Bovuar** (, ciels vards **Simone Lucie-Ernestine-Marie-Bertrand de Beauvoir**, g. 1908 m. sausė 9 d. – m. 1986 m. balondė 14 d.) bova prancūzu rašītuojė, fėluosuopė ė femėnėstė.

1965 m. pėnkės dėinas karto so gīvenėma draugo Žano Polio Sartro lankies Lietovuo.

Īr parašiosė nemažā kningu, ėš katrū žėnuomiausė īr 1949 m. ėšlaista „Ontruojė lītės“. 

Kateguorėjė:Prancūzėjės fėluosuopā
Renė Dekarts

**Renė Dekarts** () — prancūzu fėluosuops, matematėks ė fizėks. Laikuoms muoderniuosės fėluosuopėjės pradėninko. 

Kateguorėjė:Prancūzėjės fėluosuopā
Emėlis Dorheims

thumb|150px|
**Émile Durkheim** (Emilis Durheims; 1858 m. balondė 15 d. Epėnalės, Prancūzėjė – 1917 m. lapkristė 15 d. Parīžios) – prancūzu suocēluogs ė antropuoluogs, laikuoms vėino suocēluogėjės ė suocēlėnės antropuoluogėjės muoksla pradėnėnku.

Kateguorėjė:Prancūzėjės žmuonis
Giordano Bruno

thumb|250px|
**Džiordans Bruno** (*Giordano Bruno*, 1548 – 1600 m. vasarė 17 d.) bova italu fėluosuops, kosmuoluogs ėr okultėstos.

Kateguorėjė:Okultėstā
Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Kateguorėjė:Žmuonis, katrėm Ruomas inkvėzėcėjės bova ivīkdīta smertėis bausmė
Pėkotėškės

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 230 žmuoniu.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Šv. Prancėškos Asīžėitis

thumb|200px|

**Švėntasės Prancėškos Asīžėitis** (, pėlns vards *Francesco di Bernardone*) (gėmė 1181/1182 m. Asīžiou, Italėjuo, mėrė 1226 m. spalė 4 d.) - vėinioulis, katalėku švėntasės, ikūrės Mažūju bruoliu ordėna (tonkiau žėnuoms kāp prancėškuonu ordėns). Īr Italėjės, gīviu, katalėkībės plietras, gomtuos keravuojėma ė prekībėninku gluobies.

Kateguorėjė:Katalėku švėntė̄jė
Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Džeimsos Preskuots Džaulės

**Džeimsos Preskuots Džaulės** (James Prescott Joule, 1818 m. groudė 24 - 1889 m. spalė 11 d.) bova onglu fizėks. Anuo vardo pavadėnts SI sėstemas darba vėinets – džaulės. 

Kateguorėjė:Onglėjės fizėkā
Tarondė (Avėžėinē)

**Tarandė** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Geuorgs Vėlhelms Frīdrėks Hegelės

thumb|150px|
**Geuorgs Vėlhelms Frīdrėks Hegelės** (*Georg Wilhelm Friedrich Hegel*, 1770 m. rogpjūtė 27 d. – 1831 m. lapkristė 14 d.) – vuokītiu fėluosuops, vėins vuokītiu idealėzma kūrieju. 

Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis
Hėpuokrats

thumb|Hėpuokrats

**Hėpuokrats** (Ιπποκράτης; 460-380 m. pr.Kr.) – garsiausės Antėkėnės Graikėjės gīdītuos, atsėsakės vierėška puožiūre i lėgas, daugiausē diemese skīrės pruofėlaktėkā ė diagnuostėkā. Medėku doudama Hėpuokrata prīsaika ėšlėka iki šiū dėinū. 

Kateguorėjė:Senuobės gīdītuojē
Imanoelis Kants

thumb|200px|
**Imanoelės Kants** () dėdlē žīmos Prūsėjės fėluosuops, klasėkėnės vuokītiu fėluosuopėjės pradėnėnks.

Kateguorėjė:Vuokītėjės fėluosuopā
Karabelkā

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniu.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Laukelē (Vėlnios)

**Laukelē** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Avėžėiniū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Martins Liuteris

thumb|250px|
**Martins Liuteris** (Martin Luther; tėkrasės vards – Martin Luder; 1483 m. lapkristė 10 –1546 m. vasarė 18 d.) – pruotestantėškuosės refuormacėjės pradėninks. M. Lioteris bova vėinoulis augostėns, teoluogs, toriejės tėksla prigautė bažninčės refuormu ėšvengont skėlėma. Lioterė muokėms tapa pruotestantėzma kostiejėmo – liuteruonėzmo.

thumb|left|Universität Wittenberg

Kateguorėjė:Pruotestantėzmos
Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis
Kateguorėjė:Pargoldītuojē
Trets Reichs

thumb|250px|Tretė Reicha vieleva
**Trets Reichs**, **Nacėstėnė Vuokītėjė** – 1933-1945 m. egzėstavosė valstībė, Vuokītėjė Hėtlerė valdėma metās. Tretė Reicha termėna hėtlerėnė pruopaganda vartuojė sėikdama sodarītė Vuokītėjės imperėjės tēstėnoma ispūdi (Reich vuokėškā znuočie imperėjė): ligė Napuoleuona vainū egzėstavosė 1-uojė vuokītiu tautuos Šventuosės Ruomas imperėjė bova vadėnama Pėrmoujo Reicho; 1870-1918 m. kaizerėnė Vuokītėjė vadėnta Antroujo Reicho, vuo Hėtlerė valduoma Vuokītėjė gava Tretiuojė Reicha pavadėnėma.

Kateguorėjė:Vuokītėjės istuorėjė
Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Vīrs

thumb|upright|Vīrėškas lītėis sėmbuolis
**Vīrs** (, ) – biuoluogėnės žmuogaus rūšėis lītės, gīvūnu svietė – patėns. Embrijuona stadėjuo skvarmounontės gemalou sosėdara trīs gemalėnē lapelē. Ėš mezodermas praded vīstėtėis lītėis uorganu sėstema.

*
Muotrėška

thumb|upright|Pamėnklos Apruodėtē
**Muotrėška** (, ) īr biuoluogėnės žmuogaus rūšėis lītės, gīvūnu svietė – patelė. Ana tor morpuoluogėnės ė fonkcėnės īpatībės, katruos skėras nu vīra (kėtuos lītėis žmuogaus) – lītėnės chromuosuomas, mažesnis ūgis, specėfėnis kūna sodiejėms, lītėnē uorganā, medegu apīkaita, kraujė sodietis, hormuonu balansos, dažnesnis alsavėms ė kt.

## Tēpuogė veiziekat
* Muotrėška lītės

*
2008 m. vasaras olimpėnės žaidīnės

thumb|200px|Žaidīniu luogotėps
**2008 metu vasaras olimpėnės žaidīnės**, ofėcēlē vadėnamas XXIX olimpėniem žaidīniem, nutėka 2008 m. rogpjūtė 8 - rogpjūtė 24 dėinuom Kėnėjės suostėnie Pekėne. Žaidīniu atdarīma ceremuonėjė palėka 2008 m. rogpjūtė 8 d. 20 ad. 8 mėn. 8 sek. vėitas čieso (15 ad. Lietovuos čieso). Pekėns tū uolėmpėniu žaidīniu suostėnė ėšrėnkts Terptautėniam olėmpėniam kuomitetė pu dvėiju balsavėma etapu 2001 m. lėipas 13 d.

Olimpėniu žaidīniu čieso nutėka 28 spuorta šakū 302 rongtīs, vėina rongtėm daugiau kāp 2004 metu vasaras olimpėnės žaidīnės Atienūs.

Kateguorėjė:Olimpėnės žaidīnės
DNR

thumb|200px|DNR grandėnė
**Deuoksėrėbuonokleuorūgštis** (**DNR**, onsktiau vadėnta *dezuoksėrėbuonokleina rūgštis*) – nokleuorūgštis, esontė kuožnuo gīvuo lāstelie,tonkiausē anuos kondoulė. Anuo (anuos azuotėniu baziu sekuo) tripletėnio kuodo ožkuodouta genetėnė infuormacėjė, katra perdoudama dalėjėmuosė čieso naujuoms lāstelėms, a per lītėnės lāstelės – indivėda palėkounėms.

## Sandara

DNR sodara dvė vėjė, sodarītas ėš deuoksėrėbuozė, katra sop sosėjongosės bazės adenėns, cėtuozėns, goanėns, timėns.

Kateguorėjė:Genetėka
Kateguorėjė:Rūgštīs
Rosėjės revoliucėjė

**Rosėjės revoliucėjė** vadėnamė do vėins ėš paskuos sekė nutėkėmā Rosėjės istuorėjuo. Pėrma (Vasarė Revoliucėjės čieso) bova nuversta cara autuokratėnė valdžė ė paskelbta respoblėka. Paskiau (Spalė Revoliucėjė), Lenėna vaduovaujamė buolševėkā nuvertė Laikėnaja vīriausībė ėr ikūrė vėinpartėnė Rosėjės tarību respoblėka, katra vieliau palėka vėina ėš pėrmū ė glabniausė TSRS respoblėka.

Kai katrū, īpatėngā, nu buolševėku pabiegosiu rosu, vadėnama ne revoliucėjė, ale perversmo.

Kateguorėjė:Revoliucėjės
Kateguorėjė:Rosėjė
Niccolò Machiavelli

thumb|left|"Niccolò Machiavelli"
thumb|right|"Niccolò Machiavelli"
**Niccolò Machiavelli** (Nikuols Makiavelės; 1469 m. gegožė 3 d. – 1527 m. bėrželė 21 d.) – Italėjės puolitėnis veikies, istuorėks, fėluosuops ė rašītuos.

Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Frīdrėks Nīčė

thumb|150px|
**Frīdrėks Nīčė** (1844–1900 m.) - vuokītiu fėluosuops ė rašītuos. Laikuoms vėinu glabniausiu nihilėzma ė egzistencēlėzma sraujės atstuovu. Žīmiausės idiejės - dieva smertės, banduos instinkts, valė galē.

Kateguorėjė:Egzėstencēlėstā
Kateguorėjė:Vuokītėjės fėluosuopā
Maiklos Faradiejos

thumb|150px|
**Maiklos Faradiejos** (Michael Faraday; 1791 m. siejės 22 d. – 1867 m. rogpjūtė 25 d.) – onglu muokslėnėnks, idiejės dėdli duovi koront alektruomagnetėniu reiškėniū teuorėjė. Ans pėrmasės pavartuoje alektrėne ė magnetėne lauka sāvuokas.

Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Kateguorėjė:Ėšradiejē
Rosa Luxemburg

**Ruoza Lioksemborg** (Rosa Luxembourg, 1871 m. kuova 5 d. Zamuostie (Lenkėjė) – 1919 m. sausė 16 d. Berlīnė) – Lenkėjės ė Vuokītėjės kairiuoje sparna puolitėnė veikiejė, marksėzma teuoretėkė.

Kateguorėjė:Marksėstā
Kateguorėjė:Kuomonėstā
Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis
Kateguorėjė:Lenkėjės žīdā
Žans Žaks Ruso

**Žans Žaks Rosuo** (*Jean-Jacques Rousseau*) – prancūzu fėluosuops, rašītuos, puolitėkas teuoretėks, švėities.

Kateguorėjė:Prancūzėjės žmuonis
Žans Polis Sartros

**Žans Polis Sartros** (, 1905-1980) bova prancūzu rašītuos, fėluosuops egzėstencēlėstos, poblėcėstos, dramatorgs. 1964 m. atsėsakė anam skėrtuos Nuobelė literatūras premėjės.

1965 m. pėnkės dėinas karto so gīvenėma draugė Sėmuona de Bovuar lankies Lietovuo. Nėduo anam īr pabūdavuots pamėnklos.

Kateguorėjė:Prancūzėjės fėluosuopā
Kateguorėjė:Nuobelė literatūras premėjės laureatā
Adams Smits

**Adams Smits** (Adam Smith) – škuotu akuonuomėstos ė fėluosuops, klasėkėnės puolitėnės akuonomėkas pradėnėnks ė muoralės fėluosuops.

Kateguorėjė:Škuotėjės žmuonis
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
David Ben-Gurion

**Davėds Ben Goriuons** (tėkruojė pavardė – Davėds Grīns, g. 1886 m. spalė 16 d. – m. 1973 m. groudė 1 d.) – teisėninks, Izraele puolitėnis veikies, pėrmasės Izraele valstībės mėnėstros pėrmėninks.

Kateguorėjė:Izraelė žmuonis
Kateguorėjė:Teisėninkā
Vīrėška lītės

thumb|upright|Sėmbuolis
**Vīrėška lītės** (♂) vadėnama uorganėzma lītės, o uorganėzma šmuots, dėrbontė mažas jodrės gametas, vadėnamas spermatuozuoidās. Kuožnos spermatuozuoids gal sosėjongtė so dėdlesnė muotrėškāja kiaušialāstė apvaisėnėma čieso.

## Tēpuogė veizieket

* Vīrs

Kateguorėjė:Lītės
Muotrėška lītės

thumb|upright|Sėmbuols
**Muotrėška lītės** (♂) vadėnama uorganėzma, aba uorganėzma dalėis, lītės, gamėnontė kiaušialāstės, katruos īr dėdlesnės ož vīrėškos spermatuozuoidos.

## Tēpuogė veiziekat
* Muotrėška

Kateguorėjė:Lītės
Apaštals Paulios

thumb|Apaštals Paulios

**Apaštals Paulios** ( 5 m. – 64 m., Ruomuo) – vėins ėš krėkštiuoniu apaštalū. Ans apaštalo tapa pu Jiezaus smertėis ė prėsėkėlėma.

Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Platuons

**Platuons** () – senuobės graiku pėluosuops, gīvenės Atienūs. Platuons īr uobjēktīve ėdėjalėzma pradėninks.

Kateguorėjė:Antėkas fėluosuopā
Ots fon Bismarks

thumb|200px|
**Uots fuon Bėsmarks** (Otto Eduard Leopold von Bismarck-Schönhausen; 1815 m. balondė 1 d. Šionhauzenė, daba Saksuonėjė-Anhalte – 1898 m. lėipas 30 d. Frīdrėchsro, natuolė Hamborga) – Prūsėjės ė Vuokītėjės XIX o. puolitėks, 1862–1890 m. bovės Prūsėjės ministros pėrmėninks. Ans priveiziejė Vuokītėjės sovėinėjėma.

Kateguorėjė:Prūsėjės žmuonis
Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis
Simón Bolívar

**Sėmuons Buolėvars** (*Simón José Antonio Bolívar y Palacios*) – vėina rīškiausiu Pėitū Amerėkas istuorėniu prieteliu. Žīmos karvedīs ė puolitėks. 

Bolivar, Simon
Bolivar, Simon
Bolivar, Simon
Karuolės Dėdlīsės

[thumb|200px|[Albrechts Diorerės|A. Diorere notapīts Karuole Dėdleje puortrets.]]
**Karuolės Dėdlīsės** (742–814 m.) – Franku valstībės karalios.

Kateguorėjė:Karalē
Kateguorėjė:Franku imperėjė
Vinstons Čerčėlis

thumb|Vėnstuons Čerčėlis

**Vinstons Leonards Spenseris Čerčėlis** (; 1874 m. lapkristė 30 – 1965 m. sausė 24 d.) – brėtu puolitėks, Ontra svieta vainas metās iejės Dėdliuosės Brėtanėjės ministra pėrmėninka pareigībės. Ans laikuoms vėino svarbiausio vaduovo Brėtanėjės ė ciela svieta istuorėjuo. 1953 metās ans gava sera tėtola ė ož korība bova apduovėnuots Nuobelė literatūras premėjė.

Čerčėlis 1946 m. kuova Fultonė riežė kalba, katra īr tonkē skaituoma Šaltuosės vainuos paskelbėmo. Ana skomb tēp: „Nu Štetina pri Baltėjės ligė Triesta pri Adrėjės nosėleidosė oždanga ciela žemīna oždėngė. Tuokės senuosės suostėnės, kāp ontās Varšova, Berlīns, Viena, Praha, Budapešts, Belgrads, Bukarėštos, Sofėjė ė kėtė miestā ė anū prietelē palėka Suovietu Sājongas itakuo“.

Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės puolitėkā
Kateguorėjė:Nuobelė literatūras premėjės laureatā
Imperatuorienė Cisi

right|thumb|Imperatuorienė Cisi
**Imperatuorienė Cisi** (kėn.: 慈禧太后; pinyin: Cíxǐ Tàihòu; Wade-Giles: Tz'u-Hsi T'ai-hou) (1835 m. lapkristė 29 d. – 1908 m. lapkristė 15 d.) bova Mandžiūrėjės *Jehe Naros* klana kėlėma. Tatā bova stėprė ė karėzmatėška asmenībė, taposė Čing dinastėjės faktėnė līderė ė nu 1861 m. iki 1908 m. valdžiosė Kėnėjė. Daug istuorėku anuos valdīma metuodos laika despuotėzma ė sėi ana so imperatuorėškuoses Kėnėjės žlogėmo.

Kateguorėjė:Kėnėjės valduovā
Charles de Gaulle

thumb|Šarlis de Golis apie 1942 m.
**Šarlės de Guolis** (, 1890 m. lapkristė 22 d. - 1970 m. lapkristė 9 d.) - prancūzu generuols ė puolitėks, pėrmasės Penktuoses Respoblėkas prezėdents, valdės nu 1959 m. sausė 8 d. ėkė 1969 m. balondė 28 d.

Kateguorėjė:Prancūzėjės prezėdentā
Kateguorėjė:Generuolā
Indira Gandhi

thumb|150px|
**Indira Priyadarshini Gandhi** (इन्दिरा गांधी) (g. 1917 m. lapkristė 19 Alahabadė; m. 1984 spalė 31 Naujajamė Deli) - Indėjės puolitėkė, 1966-1977, 1980-1984 m. iejosė mėnėstrės pėrmėnėnkės pareigas.

Kateguorėjė:Indėjės puolitėkā
Elžbieta I

right|thumb|220px|Elžbieta Pėrmuojė

**Elžbieta I** (1533 m. siejės 7 d. – 1603 m. kuova 24 d.) bova Onglėjės, Prancūzėjės (tik nuomėnalē) ė Airėjės karalienė nu 1558 m. lapkristė 17 d. lėgė smertėis. 

Kateguorėjė:Onglėjės muonarkā
Prīšistuorė

**Prīšistuorė** (čiesās **proistuorė**) - žmuonėjės istuorėjė nu pėrmū čiesū, kumet homėninā pradiejė dėrbtėis primėtīvios rakondos ėš kūlė ligė rašta ėšradėma. Daba proistuorės pabėnga vės tonkiau ėmama sėitė so žemdėrbīstės pradžė. 

Kadongė prīšistuorės pabėnga tonkiausē sėijama so rašta ėšradėmo, skėrtėnguos kultūruos prīšistuorės pabėnga atiejė skėrtėngo čieso, vuo kai katruos kultūras sava rašta ėšvės nabova sokūrosės.

## Kronoluogėnē riemā

Tradėcėškā prīšistuorė skėrstuoma i laikuotarpios, pasiūlītos danu muokslėninka Tomsena:

* kūlė omžiu:
** paleolita;
** mezolita;
** neolita;
* bruonzas omžiu;
* gelžėis omžiu.

Kateguorėjė:Prīšistuorė
Kateguorėjė:Istuoriuograpėjė
Kūlė gadīnė

**Kūlė gadīnė** īr ėlgs žmuonėjės prīšistuorės čiesos, nu pirmūju *[[homo habilis]]* rakondu prīš daugmaž 2,5 mln. metu lėgė metalorgėjės ožoumazgu 5 tūkst. pr. Kr. Svarbiausė kūlė omžious žaliava rakondams, gėnklams ė papoušėmams gamėntė bova kūlis a tėksliau, titnags, obsėdians ė medis. Neuolitė pradietė darītė ivairē papoušėmā ėš auksa, cėdabra ė varė, ale rakondams tuoks mėnkštos nelegėrouts metals natėka.

Kateguorėjė:Prīšistuorė
Bruonzas gadīnė

**Bruonzas gadīnė** aba **žalvarė gadīnė** īr arkeuoluogėnė gadīnė terp kūlė ė geležėis gadīniu.
thumb|250px|Dėrbėnīs ėš bruonzas gadīnės

Kateguorėjė:Prīšistuorė
Kleuopatra VII

thumb|150px|
**Kleuopatra VII** (ėš graiku k. „tieva žavesīs“; gīvena 69–30 m. pr. Kr.) – karalious Ptuolemiejous XIV patė, pu vīra smėrtėis valdžiosė Egėpta kāp graiku vėitėnėnkė Egėptė.

Kateguorėjė:Egėpta farauonā
Kuonstantėns I

thumb|Kuonstantėns I

**Kuonstantėns I** (aba Kuonstantėns Dėdlīsės; 272 – 337 m.) – Ruomas imperėjės imperatuorios 324-337 m.

Kateguorėjė:Ruomas imperatuorē
Gelžėis omžios

**Gelžėis gadīnė** īr prīšistuorėnis laikuotarpis, katros vagol trėjū perijuodu sėstema ēn pu kūlė ė bruonzas gadīniu. Gelžėis gadīnē būdėngs gelžėis rakondu ė gėnklū nauduojėms. Pu anuo, palē koltūrini areala, sek antėka aba ankstībuosės istuorėnės koltūras.

Kateguorėjė:Prīšistuorė
Pėitū Uosetėjė

thumb|300px|Pietų Osetija Gruzijos žemėlapyje

**Pėitū Uosetėjės Respoblėka** (**Pėitū Uosetėjė**; ; ; ) – *[[de facto]]* liousa respoblėka, fuormalē Grozėjės dalis. Paskelbts liousoms nepripažėnts kėtū valstībiu, tėktās Rosėjės, Venesoelas, Nėkaragvas, Nauru ė Sirėjė. Pėitū Uosetėjė so Rosėjės pagelba kovuo dielē savā terituorėjės liousoma.

Kateguorėjė:Napripažėntas aba daugomuos napripažėntas šalīs
Kateguorėjė:Grozėjė
Tekėnis

thumb|right|200px|Senuobėnis tekėnis, ruodoms Irana nacenalėniam moziejō
**Tekėnis** īr apskrėtėma skvarmuos rakonds, nauduojams irengėmūs ė transpuorta prīmuonies. Tekėnis ėšrasts api 4 tūkst. pr. Kr. Mesuopuotamėjuo.

Tekėnis sosided ėš lonktė, katros aplonk vėsa krašta, ė kromsliū (stėpėnū), katrėi ēn ont ašėis.

Kateguorėjė:Mekanėka
Kateguorėjė:Teknėka
Jouduojė jūra

thumb|260px|Jouduojė jūras vėita
thumb|260px
**Jouduojė jūra** – Atlonta baseinou prėklausontė vėdėnė jūra. Buosfuora sāsiaurio jongiasė so Vėdoržeme ė Marmora jūruom, Kerčės sāsiaurio – so Azuova jūra.

Kateguorėjė:Jūras
Plėištos

thumb|150px|Plėištos
**Plėištos** īr trėkampe skvarmas rakonds. Ans gal būtė nauduojams dvėim uobjektam o anū dalėm atskėrtė, uobjekta pakeltė aba laikītė ana vėituo.

Kateguorėjė:Rakondā
Aibiu teuorėjė

[thumb|right|[Veno dijagrama, katra vaizdou dvėjū aibiu sosėkėrtėma.|260x260px]]
**Aibiu teuorėjė** īr matematėkas šaka, tėrontė aibės, katruos īr uobjektu rėnkėnē.

Aibiu teuorėjės, kāp muoksla, ėštakas īr XIX o.

Kateguorėjė:Matematėka
Mieravėms

**Mieravėms** īr pruocesos, katruo čieso sotartėnēs mierās (mieravėma vėineto) īr nostatuoma uobjekta atrėbota dėdoms, kāp pavīzdiou anuo ėlgoms o svuoris.

Kateguorėjė:Metruoluogėjė
Raciuonalosis skaitlios

right|300px
**Raciuonalosis skaitlios** īr skaitlios, katras gal būtė gauts padalėjos vėina svākaji skailio ėš kėta (dalėklis nagal būtė 0). Vėsė galėmė raciuonalėijė skaitlē sodara raciuonaliūju skaitliu aibė. Ana žīmėma raidė **Q**.

: \mathbb{Q}=\left\{\frac{a}{b}; a,b \in \mathbb{Z}, b \ne 0 \right\}

Kateguorėjė:Skaitliu teuorėjė
Svēkasės skaitlios

**Svēkė̄jė skaitlē** – natūralė̄jė skaitlē (1, 2, 3, ...), anėms prīšėngė skaitlē (-1, -2, -3) ė nolis. Svēkūju skaitliu aibė žīmėma **Z** (o \mathbb{Z}).

Kateguorėjė:Skaitliu teuorėjė
Gropiu teuorėjė

**Gropiu teuorėjė** īr matematėnė dėscėplėna, abstraktiuos algebras dalės, tėrontė algebrėnes stroktūras, žėnuomas kāp gropės.

Kateguorėjė:Algebra
Hirohito

thumb|150px|Imperatuorios Šiouva karūnacėjės čieso.
**Imperatuorios Šiova** () (1901 m. balondė 29 d. – 1989 m. sausė 7 d.) – 124-asės Japuonėjės imperatuorios, valdės 1926–1989 m. Tėkros anuo vards – Hirohito (裕仁), a vākīstės vards – Mičinomija. Tievs – Imperatuorios Taišio. Anuo valdīma devėzos īr Šiova.

Kateguorėjė:Japuonėjės imperatuorē
Liodvėks XIV

thumb|150px|
**Liodvėks XIV**, **Karalios Saulė** () (1638 m. siejės 5 d. Sen Žermenė – 1715 m. siejės 1 d. Versali) – Prancūzėjės karalios nu 1643 m. Ėš Borbuonu dinastėjės. Tai bova ipatėngā prabangoma miegės karalios.

Kateguorėjė:Muonarkā
Kateguorėjė:Prancūzėjės valduovā
Kuompleksėnis skaitlios

**Kuompleksėnis skaitlios** īr dvīju realiūju skaitliu puora z:
:z = (a , b) =a + b  \cdot i = Re(z) + iIm(z),
kor *a* ė *b* – realė̄jė skaitlē, 
a i = (0,1) – menamasės vėinets tenkėnontės sālīga: 
: i^2 = -1
Nuors priėmta, ka  i = \sqrt{-1} , ale ta ėšraiška tor būtė taikuoma so tam tėkruom ėšlīguom.

Kateguorėjė:Skaitliu teuorėjė
Matematėnis iruodėms

Matematėkuo **iruodėms** - itėkėnams iruodėms, ka kažikuoks matematėnis teigėnīs īr neėšvengiamā teisėngs, laikontės priėmtū tuos srėtėis aksiuomu. 

Kateguorėjė:Matematėnė luogėka
Qin Shi Huang

thumb|250px|
**Qin Shi Huang** (aba **Qin Shi Huangdi**, , , tradėc. ***Cinšichvangdi***; 259 m. pr. Kr. - 210 m. pr. Kr. siejės 10 d.) - vėinuos ėš Kėnėjės regiuonė bovosiu Čin (*Qín*) karalīstės valduovs, vieliau sovėinėjės Kėnėjė ė pėrmasės pasėvadėnės imperatuoriom (*huángdì*).

Kateguorėjė:Kėnėjės valduovā
Saladėns

**Saladėns** () – turku musolmuonu vainvedīs, gėmės Tėkrėtė, Mesuopuotamėjuo 1138 m. Anuo tėkrasės vards bova ***Salach ad Din Jusuf ibn Ajjub*** (vards - *Josofs, Ajjoba sūnos*, a ***Salach ad Din*** reišk „*Tikiejėma teisėngoms*“), no vakarūs ans bova vadėnams Saladėno. 1187 m. spalė 2 d. nogaliejė krīžėnėnkos ė ožėmė Jerozale. Paskiau ans tapa Egėpta ė Sėrėjės soltuono. Saladėns pasėmėrė Damaskė, 1191 m. kuova 4 d.

Kateguorėjė:Turku
Kateguorėjė:Vainvedē
Margareta Tečer

thumb|150px|
**Hėlda Margareta Tečer** (Hilda Margaret Thatcher; g. 1925 m. spalio 13 d. Gretheme, Linkolnšyre) – brėtu puolitėkė, 1979-1990 m. iejosė Jongtėnės Karalīstės mėnėstra pėrmėnėnka parėigas.

Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės žmuonis
Vėktuorėjė (karalienė)

thumb|150px|Karalienė Vėktuorėjė
**Vėktuorėjė** (Alexandrina Victoria, 1819 m. gegožė 24 d. - 1901 m. sausė 22 d.) – ėlgametė Jongtėnės Dėdliuosės Brėtanėjės ė Airėjės Karalīstės karalienė. Tatā īr ontra ėlgiausē suostė ėšbovosė brėtu karalienė pu Elžbietas II.

Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės valduovā
Emma Goldman

thumb|Emma Goldman

**Emma Goldman** (1869 m. bėrželė 27 d. – 1940 m. gegožė 14 d.) bova Lietovuo gėmosė anarkuokuomonėstė.

Kateguorėjė:Anarkėstā
Žana d'Ark

[thumb|200px|Žana d'Ark ([Robensos|Robensa abruozdielis)]]
**Žana d'Ark** (Jeanne d'Arc, aple 1412 m. - 1431 m. gegužės 30 d.), tēpuogė vadėnama Orleana mergalė - prancūzu naciuonalėnė dėdvīrė, katalėku bažninčės švėntuojė.
## Tēpuogė veizieket
*Emilėjė Pleterītė

Kateguorėjė:Katalėku švėntė̄jė
Helen Keller

thumb|150px|Helen Keller 1904 m.
**Helen Adams Keller** (1880 m. bėrželė 27 - 1968 m. bėrželė 1 d.) bova amerėkėitiu rašītuojė ė aktīvėstė. Ana bova pėrmuojė kuoledža bėngosė akluojė ė korčiuojė. Krūvuo parašė 14 knīngu ė kelis šėmtos straipsniu ėr esė.

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Martins Lioterės Kėngs

thumb|Martins Lioterės Kėngs

**Martėns Lioterės Kėngs** (*Martin Luther King* aba *Martin Luther King, Jr.*), g. 1929 m. sausė 15 d. Atlontuo, JAV - m. 1968 m. balondė 4 d.) — aktīvos kuovuotuos ož joudauodiu pėlėitėnes teisės JAV, Nuobele taikuos premėjės laureats, kningu autuorios.

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Kvamė Nkruma

thumb|Kvamė Nkruma
**Kwame Nkrumah** (1909 m. siejės 21 - 1972 m. balondė 27 d.) - vėins itakėngiausiu XX omžious panafrėkanėstu, Ganas ė anuos pėrmtakės šalėis, Brėtu Auksa Kronta, līderės nu 1952 ėkė 1966 m.

Kateguorėjė:Ganas žmuonis
Petros I

thumb|200px|
**Petros I Dėdlīsės** (1672 m. lėipas 9 d. Maskvuo – 1725 m. vasarė 8 d. Peterborgė) – cara Aleksėijaus ė anuo ontruoses patiuos Natalėjės Nariškėnas sūnos, bovės Rosėjės cars nuo 1682 m., ė pėrms Rosėjės imperatuorios 1721 – 1725 m.

Kateguorėjė:Rosėjės carā
Kateguorėjė:Rosėjės imperatuorē
Muotėna Teresė

**Muotėna Teresė** (tėkrasis vards *Agnes Gonxha Bojaxhiu*; 1910 m. rogpjūtė 27 d. Skuopjė (Makeduonėjė) — 1997 m. siejės 5 d. Kuolkatuo (Indėjė) - albanu kėlėma vieras uordėna steigiejė, Nuobelė taikuos premėjės laureatė.

## Nūruodas

Kateguorėjė:Makeduonėjės žmuonis
Kateguorėjė:Vėinoulē
Kateguorėjė:Nuobelė taikuos premėjės laureatā
Trėkompis

thumb|150px|
**Trėkompis** ī paprastiausis daugiakompis, torons trės vėršūnės ė trės anas jongiantės briaunas. Vėsū trėkompė vėdėniu kompū soma līgė 180 laipsniu. Trėkompiu īr ivairiausiu skvarmu.

Kateguorėjė:Geuometrėjė
Kvadrots

thumb|200 px|right|'''1 pav.''' Kvadrots ''ABCD'' ė anuo elementā.
**Kvadrots** – statlēkompis, katruo vėsas kraštėnės īr līgės. 

Kateguorėjė:Geuometrėjė
Apskrėtėms

thumb|150px|Apskrėtėms. Anuo cėntros pažīmiets žuodio ''Centre''.
**Apskrėtėms** Euklėdėnie geuometrėjuo īr aibė vėsū pluokštomuos taškū, vėinuodo atstomo notuolosiu nu vėina taška - **apskrėtėma cėntra**.

Kateguorėjė:Geuometrėjė
Fluorencėjė Naitėngol

thumb|200px|
**Fluorencėjė Naitėngol** (Florence Nightingale; 1820 m. gegožė 12 d. - 1910 m. rogpjūtė 13 d.) bova sesalė, rašītuojė ė statėstėkė.

Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Švėitėma omžios

**Švėitėma omžios** – Euruopas cėvėlėzacėjės istuorėjės periuods, tonkiausē tapatėnams so XVIII o., bat Onglėjuo ė Nīderlandūs ans prasėdiejė nu XVII o. vėdore so raciuonalėstėnės fėluosuopėjės sruovės atsėradėmo. Švėitėms čiesās tēpuogė soprontams kāp švėitieju ėdiejėnis – koltūrėnis jodiejėms. Kai katrū lietoviu istuorėku darbūs „Apšvėituos epuocha“ vadėnams Lietovuos koltūras istuorėjės periuods, apėmontės paskotėnios trės XVIII o. dešėmtmetios.

Kateguorėjė:Istuorėjė
Actekā

thumb|150px|Acteku imperėjės terėtuorėjė.
**Actekā** – Mezuoamerėkas tauta, XIV-XVI o. pr. centrėnie Meksėkuo sokūrosė cėvėlėzacėjė, garsia sava tortėnga mituoluogėjė ė koltūrėnio duovio.

Svarbiausės cėvėlėzacėjės miestos – Tenuočtėtlans, ikorts Teskuoka (aba Teškuoka) ežera saluo (dabar tuo vėituo Meksėka miestos īr). Tu meto tas bova vėins dėdliausiu svieta miestu. 

## Tēpuogė veizieket
* Majē
* Uolmekā
* Tuoltekā

Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Kateguorėjė:Mezuoamerėka
Kateguorėjė:Cėvėlėzacėjės
Krīžiaus žīgē

thumb|150px|Krīžioutē
**Krīžiaus žīgē** – Vakarū Euruopas rėteriu vainėnės kampanėjės vīkdītas XI-XVI o. Krīžiaus žīgios skelbė aba laimėna puopīžios, anū tėkslos bova krėkštiuoniu ekspansėjė ė kėtatėkiu ė paguoniu kraštos.

Kateguorėjė:Vėdoromžē
Kateguorėjė:Krīžiaus žīgē
Beirots

**Beirots** (arab. *Baīrūt*) ī Lėbana suostėnė, uosts pri Vėdoržėme jūras. 1,7 mln. gīventuoju (2005). Ėšvīstėta lengvuojė, maista pramuonė, īr tarptautėnis uora uosts. Tai pagrėndėnis šalėis pėnansu centros.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Lėbans
Brėsbens

**Brėsbens** () īr oustamiestis rītėnie Australėjuo, Kvėnslanda valstėjės suostėnė. 1,86 mln. gīventuoju (2007). Ėšvīstėta mašėnu gamības, kemėjės, naptuos apdėrbėma, maista pramuonė, īr laivū statīkla, onėversėtets.

1988 m. čiuonās vīk Svieta paruoda.

Kateguorėjė:Australėjės miestā
Kairs

**Kairs** () ī Egėpta suostėnė ė dėdliausės miests cieluo Šiaurės Afrėkuo. Miestė gīven 6,76 mln. žmuoniu (17,9 mln. so prīmiestēs) (2006).

Kateguorėjė:Egėpta miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Senuobės Egėpts

thumb|200px|Egėpta piramėdės
**Senuobės Egėpts** - valstībė, egzėstavosė dabartėne Egėpta terėtuorėjuo (Nila opės slieni) ėkė ėslama isigaliejėma VII-VIII a. Ana īr sėijama so savėta senuobės cėvėlėzacėjė, klestiejosė tuo terėtuorėjuo nu III tūkst. pr. Kr.

Senuobės Egėpts
Senuobės Graikėjė

Termėns **Senuobės Graikėjė** apėm Graikėjės istuorėjės laikuotarpi nu api XII a. pr. Kr. lėg 146 m. pr. Kr., kumet Graikėjė bova ijongta i Ruomas imperėjės sodieti.

## Senuobės Graikėjės mens
Senuobės graiku mena istuorėjuo ėšskėramas trīs epuochas:
* Archajėnė (senuoji epuocha) − VII-VI o. pr. Kr. 
* Klasikėnė (klestiejėma) − V-IV o. pr. Kr. 
* Helenistėnė (vielīvuoji) − III-I o. pr. Kr. 

Šventīklas bova statuomas vagol tamou tėkras taisīkles, katruos tėkslē noruodīdava šventīklas dīdi, anuos daliū santīkios ė kuoluonu skaitliu. 
Prėklausuomā nū kuoluonas tėpa graiku arhitektūruo vīrava trīs stilē, vadėnamė̄jē architektūrėnē uorderē: 
* Dorienėnis 
* Jonienėnis 
* Korintėnis 

Klasikėnės graiku estetėkas idealos ė mena kanuonos nusaka antėkas fėlasuofu (Sokrata, Platuona, Aristuotėlė) soformoloutas svarbiausės gruožė savībės − tvarkingoms, simetriškoms, apibriežtoms, proporcėjės, miers, armuonėjė. 

Graiku archajėnės gadīnės tapība neėšlėka. Aple anō gal sprēstė tik ėš maliavuoku, poušosiu VII-VI o. pr. Kr. keramėnes vazas. 

Senuobės Graikėjė
Kanbera

**Kanbera** () īr Australėjės suostėnė. Anuo gīven 333,94 tūkst. gīventuoju (2006).

Kateguorėjė:Australėjės miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Keiptauns

**Keiptauns** (, ) – miests natuolė Geruosės Vėltėis kīšole, Pėitū Afrėkas Respoblėkas parlamenta vėita. 3,5 mln. gīventuoju (2007). Keiptauns bova pėrmas euruopėitiu ikorts miests Pėitū Afrėkuo.

Kateguorėjė:Pėitū Afrėkas Respoblėkas miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Damaskos

**Damaskos** (arab. *Dimashq* aba *ash Sham*) ī miests pėitvakariu Sėrėjuo, šalėis suostėnė ė ontros vagol dėloma miests (pu Alepo). 1,58 mln. gīventuoju (2005). Miests īr šalėp Baradas opės ė netuolėi Antėlėbana kalnū.

Kateguorėjė:Sėrėjės miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Dar es Salams

left|thumb|Dar es Salams (2019 m. puortėgrapėjė)

**Dar es Salams** (*Dar es Salām*, arabėškā „taikuos noms“) īr dėdliausis Tanzanėjės miests (5,38 mln. gīventuoju (2022 m.)), akuonuomėnis cėntros, bovosė Tanzanėjės suostėnė.

Kateguorėjė:Tanzanėjės miestā
Edėnborgs

**Edėnborgs** (škuot. Dùn Èideann,) ī Škuotėjės suostėnė nu 1492 m. Nu 1999 m. čė apėntās puosiedžiau Škuotėjės parlamentos. 1995 m. Edėnborgs bova itraukts i UNESCO svieta pavelda sārašo. N. Zealandėjės miests Danėdėns īr ėšbūdavuots palē Edėnborga pavīzdė.

Kateguorėjė:Škuotėjės miestā
Huonkuongs

thumb|left|upright
**Huonkuonga specēlos admėnėstracėnis regiuons** (kėtēp: **Siangangs** - "Kvapnos uosts"; kėn. 香港 : *Xiānggǎng*) – vėina ėš dvījū Kėnėjės Liaudėis Respoblėkas specēliu admėnėstracėniu terėtuorėju. 1842-1997 m. bova Jongtėnės Karalīstės kuoluonėjė.

## Admėnėstracėnis soskirstīms
Huonkuongs admėnėstracėškā soskėrstīts i 18 rajuonu:


* Centra
* Rītu
* Salas
* Koulūna miests
* Kuai Cėngs
* Kvon Tuongs
* Šiaurės
* Sai Kongs
* Šia Tėns
* Šiam Šui Puo
* Pėitu
* Tai Puo
* Cuen Vanas
* Tuen Munas
* Van Čiai
* Vong Tai Sinas
* Jau Cim Muongs
* Juen Luongs


Kateguorėjė:Kėnėjės Liaudėis Respoblėkas miestā
Karačis

**Karačis** () – miests pėitū Sinda pruovincėjuo Pakėstanė, dėdliausės šalėis miests. 14,91 mln. gīvėntuoju (2017 metā). Karačis īr pri Arabėjės jūras, šiaurės vakarėniam Inda opės deltuos šmuotė. Tatā īr transpuorta, pėnansu, versla ė gamības cėntros, torons daug prīmiestiu.

Kateguorėjė:Pakėstana miestā
Dīkīnė

[thumb|250px|[Sachara|Sacharas dīkīnė Lėbėjuo]]
thumb|250px|Atakamas dīkīnė, Čilė
**Dīkīnė** īr tuokis žemės pluots, katras gaun mizernā driegmies, mažiau kāp 250 mm par metus. Īr tuokis mėslījėms, ka dīkīnie tier mizernā gīvībės, bet pu prauda anūs gīvībė es, tėk īr pasėkavuojus. Daugoms gīviu kavuojas nu puokātė, ka ėštvertu dėdlė kātra. 

## Dėdliausės svieta dīkīnės
Arktėis ondėnīns

thumb|150px|Arktėis ondenīns
**Arktėis ondėnīns** - ondėnīns aplėnkou Šiaurės ašėgali, i šiaurė nu Eurazėjės ė Šiaurės Amerėkas. Jongiasė so Ramioujo ondėnīno Berėnga sāsiaurio, so Atlonta ondėnīno terp Grenlandėjės ė Skandėnavėjės. So jūruom ožėm 14,75 mln. km², gėliausė vėita – rėftėniam lūži terp Grenlandėjės ė Amondsena dobomū (5 527 m), vėdotėnis gėloms – 1 225 m.

Kateguorėjė:Ondėnīnā
Stambols

**Stambols** (, ėlga čiesa vadėnuos **Kuonstantėnuopuolio**) īr dėdliausis Torkėjės miests, esontis šiaurės vakarėnie šalėis dalie. Geuograpėškā prėskėrams Euruopā, bat šmuots anuo Azėjuo īr. 

Kateguorėjė:Torkėjės miestā
Kijuots

**Kijuots** vuo **Kijots** () – Japuonėjės miests Honšiū saluo, vėina ėš senū šalėis suostėniu. Prefektūras suostėnė. Miests pabūdavuots 792–794 m. kāp *Heiankio*. Dabartėis gadīnie tas īr glabnos turėzma cėntros. Anūs trauk šmuots ėšlėkosiu senuobėniu bodīnku. Gīven mažne posontra milijuona žmuoniū.

Kateguorėjė:Japuonėjės miestā
Meka

**Meka** (arab. ** مكة ** *Makka* o **مكة المكرّمة** *Makka al-Mukarrama*, ankstliau – **Makoraba**) ī miests vakarėnie Saudo Arabėjuo, Hėdžaza pruovincėjuo, natuolė Džėdas miesta. Tatā īr mosolmuonu pranaša ė ėslama ikūrieje Mahuometa gėmtas miests, pats šventliausės ėš vėsū ėslama miestu.

Kateguorėjė:Saudo Arabėjės miestā
Melborns

**Melborns** () īr ontrs palē dėdloma Australėjuo miests (pu Sėdniejaus), Viktuorėjės valstėjės suostėnė. Ėšsėdiestės šalėis pėitrītiūs.

## Istuorėjė
Melbornė notėka 1956 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.

## Koltūra
Melborns ī daugiakoltūrėnis miests, katram gīven žmonis zars ėš vėsū Svieta kraštū. Melbornė ī šmuots mozėkas gropiu ė mozėkonto. Miestė ėsėkūrė zars vėsam Svietė palėkosė puopolērė vākū mozėkas gropė Bounce Patrol.

Kateguorėjė:Australėjės miestā
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Mėlans

**Milanas** () īr ontros dėdliausis Italėjės ė svarbiausis šiaurėnės Italėjės miests. Mėlans isėkūrės Luombardėjuo, baguotiausiam ė tonkiausē gīvenamame Italėjės regiuonė, ė īr anuo suostėnė. Pačiam miestė gīven api 1,30 mln. gīventuoju (2007; so prīmiestēs api 4 mln.). Tatā īr vėins svarbiausiu šalėis akanuomėkas ė koltūras centros. Laivības kanalās miests sojongts so Puo opė.

Kateguorėjė:Italėjės miestā
Mumbajos

**Mumbajus** (, , onkstiau – **Buombiejos**) ī dėdliausis Indėjės miests, vėins dėdliausiu svieta miestu. 13,66 mln. gīventuoju (2008 m.). Maharaštras valstėjės suostėnė, vėins pagrėndėniu Indėjės akuonuomėniu centrū. Ėšsėdiestė̄s vėdorė vakarū Indėjuo.

Kateguorėjė:Indėjės miestā
Džakarta

**Džakarta** (ankstiau vadėnta **Batavėjė**) īr Induonezėjės suostėnė ė dėdliausės miests, Javas saluos šiaurės rītū pakrontie.

Kateguorėjė:Induonezėjės miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Švėntuojė Ruomas imperėjė

thumb|200px|Šventuojė Ruomas imperėjė api 1630 m.
**Šventuojė Ruomas imperėjė** (; ) – uofėcēlos imperėjės, 962 m. sosėkūrosės ėš Karuolėngu Rītū franku karalīstės ė gīvavosės ėkė 1806 m., pavadėnėms. Fuormalē valstībės pradžia laikuoma Otuona I-uoje karūnavėms imperatuoriom 962 m. vasarė 2 d.

Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Kateguorėjė:Vuokītėjės istuorėjė
Neapuolis

**Neapuolis** (, neapuolėitėškā *Nàpule*) ī miests ė ousts pėitėnie Italėjuo, Kampanėjės suostėnė, šalėmās Vezovėjaus ognėkalnė, ont Vėdoržemė jūras kronta.

Kateguorėjė:Italėjės miestā
Šanchajos

**Šanchajos** (kėn.上海, pinyin *Shànghǎi*; santrompa 沪; da vadėnams 申) ī dėdliausis Kėnėjės LR ė septėnts dėdliausis miests svietė. Ėšsėdiestės pri Jangdzės opės žiuotiū, rītėnie Kėnėjs dali. Tor atskėra Kėnėjės admėnėstracėne vėineta statosa (ėšskėrtasės miests).


Shanghai-Jin Mao-14-Aussicht-2012-gje.jpg
Shanghai-Pudong-06-Bauarbeiter-2012-gje.jpg
Shanghai-Bund nachts-08-2012-gje.jpg
Shanghai-Stadtplanungsmuseum-08-2012-gje.jpg
Shanghai-altes Wohngebiet-06-Altpapiersammlerin-2012-gje.jpg
Shanghai-Ghettoviertel-20-2012-gje.jpg
Shanghai-Markt-16-Fischhaendlerin-2012-gje.jpg
Shanghai-38-Neubau-Balkone-2012-gje.jpg


Kateguorėjė:Kėnėjės Liaudėis Respoblėkas miestā