open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rezėstuorios

**Rezėstuorios** ( – prėišėnousė) īr elements, katros sodara tam tėkra aktīvė varža alektras grandėnie, robežiou ė regulioun alektras sraujė ėr itampa.

Palē varžuos keitėma puobūdi skėrstuomė i pastuovius (nakeit varžuos), derėnamus ė keitamus (varža kiaurā keitama).

Tēp īr žīmėmė rezėstuorē:

Kateguorėjė:Teknoluogėjės
Simetrėjė

[thumb|[Leonardo da Vinci|Leuonarda da Vinči „Vitruvėjė žmuogos“ (aple 1487 m.) tonkē nauduojamas kāp žmuogaus kūna ė gomtuos simetrėškoma sėmbuolis.]]
**Simetrėjė** kasdėinėniam gīvenėmė znuočie daliū līgsvara ė atėtėkėma terpo savė.

Matematėkuo ė kėtūs muokslūs simetrėjė īr uobjekta savībė, kumet puokītė (atspėndiejėma aba kėtuokės simetrėnės transfuormacėjės) atvejo uobjekts nagal ėšlėktė nepakėtės.

Kateguorėjė:Geuometrėjė
Kateguorėjė:Teuorėnė fizėka
Kateguorėjė:Estetėka
Natanas Milgromas

*Natanas Milgromas* buo žydou daktarės, humanists ir kultūras veikejs, kurs gimė **1891 m. spalio 12 d.** Terebovlioj (dabartinė Ukraina), kurs tuokont priklause Austrijôs-Vengrijôs imperėjė.

Jis studevuo medicėną **Vėnos universitėte** 1910–1916 m. Nuo **1920 m.** dirbuo daktaru **Radėchivo miestelė**, kur jemė didelē pagarbā už savo profesėjėnalėsmą ir atsidavėmā darbui.

Milgromas buo žinomāns kap tiltās tarp skirtingų tautų – **ukrainėčų, lenkų ir žydų**, ir jis skatėnau dialogā bei kultūrinį suartėjėmā.

Jis pastatė savo **namā Radėchivo centrė**, katrās tapo architektūrinė pamenkļas. **1927 m.** jis buo išrinkts miestā vīresnėbuo padėjėkā, atstovaujānd žydų bendruomenė miestā valdžė.

Natanas Milgromas turėja tragiškā lemtē. **1942 m. spalio mėnesē** jis buo nužudīts Belžėco mirties stovykluo Holokaustā metū.
Kateguorėjė:Medėkā
Skelets

[thumb|Žmuogaus ė [arklīs|arklė skelets muziejuo.]]
[thumb|[Skrozdies ėšuorėnis skelets.]]
**Skelets** īr stondiū žmuogaus ė kėtū gīviu uorganėzma darėniu sėstėma. Gal atlėktė keravuojėma, atramėnė ė jodiejėma fonkcėjė. Gaub svarbius uorganos, paded kūnou ėšlaikītė pastuovė skvarma, kas īr svarbē sausomuos gīviams. Pri skeleta tvėrtėnas moskolā. Gīviu skelets gal būtė ėšuorėnis (egzoskelets, paprastā karaktuorėngs bestoumenėniams gīviams) aba vėdėnis (endoskelets, paprastā karaktuorėngs stoumenėniams gīviams).

Tėk gėmės vākioks tor ~270 kaulu, ale augont kai katrėi sosėjong. Soaugosė žmuogaus skeleta sodara do šimto kanuonėniu kaulu ė šešets klausuomū kaulu (ėš vėsa 206).

Kateguorėjė:Anatuomėjė
Komps

[thumb|[Apskrėtėms so ivarēs kompās.]]
**Komps** īr  fėgūra geuometrėjuo ė trėguonuometrėjuo, srėtės, katra sodara bėndra pradžė torontė do spėndolio, ė anū robežiounamas pluokštomuos šmuota taškā.

Kompā žīmėmė graikėškuom raidiem īr: \alpha (alfa), \beta (beta), \gamma (gama) ir \theta (teta).

Kompa dėdomou mieruotė nauduojams mieravėma vėinets īr laipsnis. Ožrašant laipsni šalėp skaitliaus nauduojams sėmbuolis °. Dešėmtainis skaitlios aba tropmena īr nauduojamė laipsnė dalē ožrašītė. Laipsnis gal būtė ėšskaidīts i 60 mėnotiu (1° = 60'), vuo kuožna mėnotė - i 60 sekondiu (1' = 60"). Tudie ton pati kampa gal ožrašītė skėrtėngā, pavīzdiou: 22,5°, 22½°° aba 22°30'.

Matematėkuo kompā tonkē mieruojamė radijanās īr. Anūs soskaitlioutė galam tēp: 2\pi\mbox{ rad} = 360^\circ (pavīzdiou,  22.5^\circ = \tfrac{\pi}{8}\mbox{ rad}).

Kateguorėjė:Geuometrėjė
Kateguorėjė:Trėguonuometrėjė
Kraštėnė

**Kraštėnė** īr krašta (šuona) lėnėjė, katra jong do daugiakompė poškius. Daugiakompis tor tėik kraštėniu, kėik kompū.

Erdvėniuosė daugiakompiousė kraštėnė īr vadėnama **briauna** - ta īr dvījū pluokštomu sosėdūrėma lėnėjė.

Kateguorėjė:Geuometrėjė
Šokopis

**Šokopis** (aba Šokīs) īr opelė vakarū Žemaitėjuo, Kretingas rajuonė; Akmenuos kairies posės intaks. Prasided i šiaure nug Kūlopienu Bėrštala mėškė. Tek ont vakarū par dėrbamus laukus ėr mėška. Ītek i Akmena 45,6 km nug anuos žiuotiū, Žiuogeliu kaime. 

Šokes kaime ont Šokopio īr prūds. 

Prī Šokopi stuov Kūlopienā, Pėpėrā, Vainėikiu Medsiedē, Šokė, Žiuogelē.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Kretingas rajuona opis
Hiragana

**Hiragana** (japuon. 平仮名 (nug 平 – 'pluokštis' ėr 仮名 kana); 'muoterišks rašts') ī vėina ėš japuonu rašīma sistemu, katras nauduoj sīkiom so kandžė, katakana ėr arabėškās skaitlēs aba luotėnėškās skaitlēs. Hiragana padarīta ėš kandžė rašta, anou sopaprastėnont.

Kateguorėjė:Japuonu rašts
Palonguos gėntara moziejos

*'Gėntara moziejos* bova atėdarīts 1963 m. rogpjūtė 3 d. bovosėm Palonguos dvarė. Īr 15 saliu, ekspuonuoj gintara (30 000 ekspuonatu, ėš katrū ~4500 gintara dėrbiniu).

[thumb|[Kūlė gadīnės gintara dėrbinē moziejuo]]
thumb|Gėntara moziejos ėš parka poses

Kateguorėjė:Palonga
Fizėkėnė kemėjė

thumb|Mikaila Lomonosuova ronkraštis.
**Fizėkėnė kemėjė** īr kemėjės atšaka, katra nagrėnie diesnius, apėbriežiontius medegū sandora ė anū kemėnius vėrsmus. Ont anuos pagrėnda parbūdavuots ciels dabartėniu čiesu kemėjės muokslos.

Tėrėma uobjektā: kemėnės rēkcėjės, anū kinetėka, energėjės kaupėmasė kemėniesė medeguosė. Tonkiausē nauduojamė metuodā - fizėkėnē (rentgena analėzė, spektroskuopėjė, kondoulū magnetėnis rezuonansos, alektruonu paramagnetėnis rezuonansos) ė matematėnē (muodeliounont).

Fizėkėnės kemėjės tievo skaituoms Mikails Lomonosuovs. Ans somėslėjė tuokė termėna, 1752 m. Petrapėlė universiteta studentams pristatės paskaitū korsa ožvadėnta tēp: „tėkruos fizikėnės kemėjės korsos“ (). Pats dėscėplėnas pavadėnėms nauduots da onkstiau, 1598 metās, ė priskėrams vuokītiu muokslėninkou Heinrikou Kunratou.

Kateguorėjė:Fizėka
Kateguorėjė:Kemėjė
Pėitū Kėnėjės jūra

[thumb|Satelėtėnė Pėitū Kėnėjės jūras puortėgrapėjė. Kairie [Siama ilonka īr]]
**Pėitū Kėnėjės jūra** īr vakarėniam Ramiuojė ondėnīna šmuotou prigolontė aple 3,5 mln. km² pluotībės jūra. Šiaurie tor robežio so Kėnėjės LR, vakarūs – so Pėitrītiu Azėjės šalėm (Vietnamo, Kambuodža, Tailando), pėitūs – so Borneo sala, vakarūs – so Fėlėpinams prigolontiuom saluom. Tonkė vīkduoma laivība īr, daug rond nėptuos, doju, kėtū gomtėniu ėštekliu. Tēpuogė īr nemažā salū, katrū prigolmībė vėinā vuo kėtā šalē palėikt stičījama. Jūruo ėšsėmietė aple 250 salū, saleliu ė rėfu.

Kateguorėjė:Jūras
Tėkėmībė

**Tėkėmībė** aba **tėkietoms** īr nepastuovaus nutėkėma tėkietėnoms. Tėkėmībiu teuorėjuo mieroujama nu nolė (nie imanuoma) ligė 1,0 (tėkrā nutėks).

Tėkėmībiu nustatīma metuodus tėr matematėnė statėstėka. Nutėkėma A tėkietoms paprastā ožrašuoms P(A) aba p(A) („P“ žīmiejėms diuto, ka luotīnėškā *probabilitas* znuočie „tėkėmībė“.
Diferencijalėnė līgtės

**Diferencijalėnė līgtės** – īr līgtės, katra jong nažėnuoma funkcėjė, anuos ėšvestėnės vėina aba keleta naprigolnū kėntamū atžvėlgio, ė tūs naprigolnius kėntamousius. Tonkē nauduojamas inžinerėjuo, fizėkuo, akuonuomėkuo ė kėtuosė discėplėnuosė.

Diferencijalėnės līgtis atsėrada bėngontis 17 omžiou, so integralėnio ė diferencijalėnio skaitliavėmo. Pėrmė̄jė tas līgtis nagrėnie Izaoks Niutons ė G. V. Leibnicos. Pastarasā pėrms pavartuojė diferencijalėniu līgtiū termėna.

Kateguorėjė:līgtis
Lietėnė obstrokcėnė plautiu lėga

**Lietėnė obstrokcėnė plautiu lėga** īr pruogresounontė alsavėma takū lėga, katra trokda anū pralaidomou ė doju apīkaitā plautiūs ė audėniūs. Lėgā karaktuorėnga vėslaikėnė alsavėma takū obstrokcėjė (ožkėmšėms), lietėnis alsavmė takū, plautiu audėnė ė kraujagīsliu oždegėms, katros paūmiedams laikou biegont sokel napargrīžtamus puokītius - bruonku depuormacėjė, plautiu fibruozė, emfizema, alsavėma, a vieliau tēpuogė šėrdėis napakankamoma.

Tonkē atsėronda pu gripa, kėtū infekcėju, plautiu oždegėma. Glabnos lietėnės obstrokcėnės plautiu lėguos rizėkas veiksīs īr kūrėnėms. Lietėnė obstrokcėnė plautiu lėga tretė smertėngoma prīžastis svietė īr.

Kateguorėjė:Lėgas
Vītauts Sinica

miniatiūra|Vītauts Sinica
**Vītauts Sinica** (lietovėškā: *Vytautas Sinica,* gėmės 1990 m. vasarė 4 d.) īr Lietovuos polituoluogs, pargoldītuos, leidies, Lietovuos Respoblėkas Seima narīs (2024–2028 m. kadencėjė).

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
Kateguorėjė:Lietovuos Seima narē
Panemonės Aušruos Vartu Švt. Panas Marėjės, Gailestīngoma Muotīnas, kuoplīčė

miniatiūra|Panemonės Aušruos Vartu kuoplīčė.
**Panemonės Aušruos Vartu Švt. Panas Marėjės, Gailestīngoma Muotīnas, kuoplīčė** – Šv. Pėjaus X bruolėjės (katalėku tradiciuonalėstu) kuoplīčė Kaunė, Panemonės rajuonė, Bėrotės g. 1, šalėp Panemonės troleibusu žėida. Ana neprigol Aukštuosės Panemonės Švt. Panas Marėjės Varda parapėjē.

Kateguorėjė:Kauns
Kateguorėjė:Kuoplīčės
Krasnodars

**Krasnodars** () īr dėdliausis pėitū Rosėjės miests. Ons īr pakavuots šalep Kobanės opės, nabėngē nu Juodosės ė Azuova jūrū. Miesta gīventuojū skaitlios sodara aple 1,2 mėlėjuona žmuoniū. Miests bova ikorts 1793 metās ė ėš pradiū bova šaukts **Jekaterėnodars** (). Tas ī svarbos pramuonės, prekības ė koltūras cėntros valstībē. Ons tonkee īr vadėnams pėitū Rosėjės suostėnė.

## Galerėjė

Krasnodar, Russia, near natural colors, Sentinel-2 satellite image 2018-SEP-18.jpg
Триумфальная арка и памятник Святой Екатерине (1).jpg
Медакадемия Краснодар Russia.JPG
View of Krasnodar taken from Kozhevennaya street, 24 2020-04-18-5.jpg
Здание гостиницы централь 03.JPG
Karasunskiy okrug, Krasnodar, Krasnodarskiy kray, Russia - panoramio (27).jpg
2022. Краснодар DSC 9475.jpg
Дом Шарданова Б. Б. Краснодар Russia 06.JPG


## Sports
* FC Kuban Krasnodar

## Šaltenē

## Nūruodas

* 

Kateguorėjė:Rosėjės miestā
Žornalėstėka

thumb|Žornalėstā spauduos kuonferencėjuo.
**Žornalėstėka** īr pruofesėnė veikla, katrou sodar vėsoumenē svarbiuos infuormacėjės rinkėms, tīrėms, taisīms ė perijuodėnis platėnėms. Žornalėstėka ožsijiemės žmuogos vadėnams žornalėsto. Žornalėstėkas termėns tēpuogė apjem žėnēsklaiduo paskelbtas žornalėstu teksta, vaizda ė garasa publikacėjės (rašėnius, puortėgrapėjės, pėišėnius, laidas, fėlmus ė kėta), tēpuogė žėnēsklaidas vīstėmasi, teuorėjė, praktėka ė puoveiki tīrėniejonti muoksla.

Pėrmė žornalėstėkas žėngsnē - ėšrados spauda. XVII o. atsėrada perijuodėnē leidėnē. XIX o. jiemė dėrbtė infuormacėnės agentūras, vuo XX o. - radėjs, televėzėjė, internets.

Žornalėstėka
Negalė

thumb|180px|Žmogos so negalė (invalėds) viežėmieli

**Negalė** (*invalėdoms*) ī būsėna, diel katruos žmuogou palėikt sonko atlėktė tam tėkrus vēksmus aba līgiuom teisėm dalīvautė tam tėkruo vėsoumenie. Negalė gal būtė kognėtīvinė, vīstėmuosė, pruotėnė, psikėnė, fizėnė, sensuorėnė aba sokelta daugelė vēksniū. Negalė gal atsėneštė gėmstont aba ana gal atsėrastė gīvenėma čieso. Istuorėškā negalė bova pripažīstama tėk remontis siaurās kriterėjēs, ale negalė gal pasėrēkštė ėšskėrtėnėm savībėm, prigolontiuoms nu kuonkretaus prietelė.

Kateguorėjė:Svēkata
Štutgarts

**Štutgarts** () ī Vuokītėjės miests, pri Nekāra opės. 612 tūkst gīventuoju (2024 m.). Badena-Viurtemberga žemės suostėnė.

Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā