open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rogpjūtė 18

**Rogpjūtė 18** dėina īr 230 metu dėina (kelamasēs metās - 231) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
*1978 m. Andrios Gedgauds, Lietovuos fotbuolėninks

## Smertės
Rogpjūtė 19

**Rogpjūtė 19** dėina īr 231 metu dėina (kelamasēs metās - 232) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Notėkėmā
* 2002 m. Lietovuos Respoblėkas Prezidėnta dekreto patvirtints Tītovienū miesta herbs.

## Gėmėma dėinas

## Smertės
Rogpjūtė 21

**Rogpjūtė 21** dėina īr 233 metu dėina (kelamasēs metās - 234) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

* 1984 m. - Alizée, Prancūzėjės pop-daininkė.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Rogpjūtė 23

**Rogpjūtė 23** dėina īr 235 metu dėina (kelamasēs metās - 236) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 1989 m. notėka Baltėjės kels.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Rogpjūtė 22

**Rogpjūtė 22** dėina īr 234 metu dėina (kelamasēs metās - 235) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
*1954 m. - Kurts Andersens, JAV rašītuos.
*1970 m. - Gianluca Ramazzotti, Italėjės televėzėjės ė teatra aktuorios.

## Smertės
Rogpjūtė 27

**Rogpjūtė 27** dėina īr 239 metu dėina (kelamasēs metās - 240) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1968 m. - Petar Naumoski bovės Makeduonėjės krepšėninks.
* 1770 m. - Geuorgs Vilhelms Frīdrėks Hegelės, vuokītiu fėluosuops (m. 1831)
* 1982 m. - Mants Saviens, Lietovuos fotbuolėninks.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Rogpjūtė 26

**Rogpjūtė 26** dėina īr 238 metu dėina (kelamasēs metās - 239) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
*1953 m. - Juozas Abelkis (Buriatėjuo, Rosėjė) – Žemaitėjes ė Lietuvos polėtėnis veikies.

## Smertės
Spalė 1

**Spalė 1** dėina īr 274 metu dėina (kelamasēs metās - 275) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 1958 m. JAV ėkorta Nacėjounalėne aeronautėkuos ė kuosmosa admėnėstracėjė.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Rogpjūtė 30

**Rogpjūtė 30** dėina īr 242 metu dėina (kelamasēs metās - 243) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1972 m. - Pavels Nedveds, Čekėjės fotbuolėninks.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Spalė 3

**Spalė 3** dėina īr 276 metu dėina (kelamasēs metās - 277) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1935 m. - Edoards Vėlks, Lietovuos muokslėninks ė akademėks.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Spalė 6

**Spalė 6** dėina īr 279 metu dėina (kelamasēs metās - 280) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

## Smertės
* 1987 – Petras Vacbergas, smoikėnīnks, chorvedis, pedagogs (g. 1907).

Kateguorėjė:Dėinas
Spalė 8

**Spalė 8** dėina īr 281 metu dėina (kelamasēs metās - 282) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

* 2005 m. Kašmīra regiona sudrebėna 7,5 balu stėproma žemės drebėjėms.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Spalė 9

**Spalė 9** dėina īr 282 metu dėina (kelamasēs metās - 283) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. Švėntama **Pasaulėne pašta dėina**.

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 2006 m. ape 4:30 a. (Lietovuos laiko) - Šiaures Koreja šalėis šiaurie, vėinuo ėš šachtu, sosprogdėna pėromoji sava gamības brandolėne ožtaisa.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Spalė 11

**Spalė 11** dėina īr 284 metu dėina (kelamasēs metās - 285) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 1899 m. – prasėdėje Būru kars.

## Gėmėma dėinas

* 1944 m. - Juons Buorota, konėgs, bovės „Lietovuos Katalėku Bažnīčės Kruonėkas“ redaktuorios, Telšiū vīskops (2002-2017 m.)
* 1984 m. - Jeruonėms Mėlios, lietoviu dainėninks.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Spalė 5

**Spalė 5** dėina īr 278 metu dėina (kelamasēs metās - 279) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Notėkėmā
* 2009 m. Kaunė nožodītė 2 žmuonis.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Spalė 12

**Spalė 12** dėina īr 285 metu dėina (kelamasēs metās - 286) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 2008 m. - Parlamėnta rinkėmā Lietovuo (I turas) ė referendpms diel Ėgnalėnas brandoulė̄nės alektrėnės darba pratēsėma

## Gėmėma dėinas

* 1912 m. Juons Paulios I (*Albino Luciani*), 263-ėsis Ruomas puopiežios.
* 1935 m. - Luciano Pavarotti, itali tenors.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Spalė 13

**Spalė 13** dėina īr 286 metu dėina (kelamasēs metās - 287) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 1993 m. ožtvėrtīnts Bartninkū miestalė herbs.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Spalė 14

**Spalė 14** dėina īr 287 metu dėina (kelamasēs metās - 288) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1890 m. - Dvaits Deivėds Eizenhaueris, bovės JAV prezidėnts. (m. 1969)

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Spalė 16

**Spalė 16** dėina īr 289 metu dėina (kelamasēs metās - 290) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1886 m. - Davėds Ben Goriuons, Izraele puolitėnis veikies, pėrmasės Izraele mėnėstros pėrmėninks.
* 1972 m. - Darios Kasparātis, Lietovuos leda rėtolėninks.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Spalė 19

**Spalė 19** dėina īr 292 metu dėina (kelamasēs metās - 293) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
*1987 m. – Joudasės pėrmadėinis: JAV akcėjū bėržuos grētā nokrėta šmuota akcėjū vertė ė pū ton grētā akcėjės krėta vėsam Svietė.

## Gėmėma dėinas

## Smertės
Spalė 21

**Spalė 21** dėina īr 294 metu dėina (kelamasēs metās - 295) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
Marius Vaicys gėmės 1988 leipas šešta deina

## Smertės
Spalė 22

**Spalė 22** dėina īr 295 metu dėina (kelamasēs metās - 296) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1811 m. gėmė Ferencos Lists, vengru kuompuozėtuorios, pijanėsts.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Spalė 23

**Spalė 23** dėina īr 296 metu dėina (kelamasēs metās - 297) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1953 m. - Fatmir Sejdiu ontrs laikėnasės Kuosuova prezidėnts.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Spalė 17

**Spalė 17** dėina īr 290 metu dėina (kelamasēs metās - 291) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1974 m. Gidonas Šapiro - Lietovuos dainėninks ė laidū vedies, gropės ŽAS narīs.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Spalė 25

**Spalė 25** dėina īr 298 metu dėina (kelamasēs metās - 299) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1881 m. - Pablos Pėkasos, ispanu tapītuos, kobėzma kūries.
* 1928 m. gėmė Juozos Tunaitis, Vėlniaus arkėvīskopa augziliars.
* 198 m.  tavo matina. Gėmė Joponijoj

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Spalė 26

**Spalė 26** dėina īr 299 metu dėina (kelamasēs metās - 300) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
*1982 m. Illiasu Shilla, Ganas fotbuolėninks.
*1781 m. Tavo teivas. Gėmė Zambobvėją.

## Smertis
Spalė 27

**Spalė 27** dėina īr 300 metu dėina (kelamasēs metās - 301) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1963 m. gėmė Aleksander Szczygło, bovės Lėnkėjės natiuonalėne saugoma biora vaduovs.
* 1982 m. - Gedėmins Paulauskos, Lietovuos fotbuolėninks

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Spalė 29

**Spalė 29** dėina īr 302 metu dėina (kelamasēs metās - 303) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
1925 m. - Irena Jasiūnaitė, uoperas dainėnikė (mecuosuoprans), lietoviū uoperas prėmaduona.
## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 1

**Gegožė 1** dėina īr 121 metu dėina (kelamasēs metās - 122) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 1927 m. Kaunė ėkorts Lietovuos Aeruo klobs (LAK).

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 5

**Gegožė 5** dėina īr 125 metu dėina (kelamasēs metās - 126) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
### Lietovuo
* 2005 m. – Pasvale miesta centre atsėvierė smagdoubė.
### Svietė
* 1762 m. – Rusėjė ė Prūsėjė pasėrašė Sankt Peterborga sosėtarėma.

## Gėmėma dėinas
* 1818 m. - Karls Marksos.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 6

**Gegožė 6** dėina īr 126 metu dėina (kelamasēs metās - 127) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
### Lietovuo
* 1434 m. – paskelbta dėdliuojė konėgakšte Žīgimonta Kēstotāte prėvėlegėjė bajuorams, ėšlīgėnosė katalėkū ė stačetėkiū tėisės. 
* 1992 m. - Lietovuos Respublikas Atkoremuosės Tarības nutarėmo patvėrtėnts Skouda miesta herbs.

## Gėmėma dėinas

## Smertis
* 1858 m. Aleksandros fon Humbuolts, vuokītiu gamtėnėnks, keliautuos, geuograps. (g.1769)

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 7

**Gegožė 7** dėina īr 127 metu dėina (kelamasēs metās - 128) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
### Lietovuo
* 1904 m. – panaikints lietovėškas spaudas luotīnėškās rašmenim draudėmas.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 8

**Gegožė 8** dėina īr 128 metu dėina (kelamasēs metās - 129) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1954 m. - Džuons Maiklos Talbuots, katalėku vėinoulis, JAV mozėkonts, ikūrės uordėna „The Brothers and Sisters of Charity“.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 9

**Gegožė 9** dėina īr 129 metu dėina (kelamasēs metās - 130) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1975 m. gėmė Rasa Serra da žėnuoma, kāp Rasa Veretenčevienė, Lietovuos fuolkluora, džiaza ė kėtuos alternatėviuos mozėkas dainėninkė.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 10

**Gegožė 10** dėina īr 130 metu dėina (kelamasēs metās - 131) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1948 m. gėmė Janina Miščiukaitė - Lietovuos estradas dainėninkė, ivairiū televėzėjės pruojektu dalīvė ė vediejė.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 11

**Gegožė 11** dėina īr 131 metu dėina (kelamasēs metās - 132) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

* 1978 m. - Vidas Ginevičius (*Vids Ginevičios*) - Lietovuos krepšininks. Boves Lietovuos vīrū rėnktėnės žaidies.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 14

**Gegožė 14** dėina īr 134 metu dėina (kelamasēs metās - 135) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1944 m. - Džuordžos Lokasos, Uoskara pelnės JAV fīlmu režėsierios, pruodioseris.

## Smertis

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 17

**Gegožė 17** dėina īr 137 metu dėina (kelamasēs metās - 138) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1986 m. - Tairasos Tuomasos, JAV krepšėninks.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 18

**Gegožė 18** dėina īr 138 metu dėina (kelamasēs metās - 139) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

* 1920] m. - Juons Paulios II (*Karol Wojtyla*), 264-ėsis Ruomas Puopiežios (mėr 2005 m.)

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 19

**Gegožė 19** dėina īr 139 metu dėina (kelamasēs metās - 140) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 1974 m. - Ema Šaplin, Prancūzėjės suoprans.

## Gėmėma dėinas

## Smertis

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 20

**Gegožė 20** dėina īr 140 metu dėina (kelamasēs metās - 141) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1962 m. - Aleksandros Dediuška rosu aktuorios.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 22

**Gegožė 22** dėina īr 142 metu dėina (kelamasēs metās - 143) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1813 m. - Richards Vagnerės vuoktiu kuompuozėtuorios.
* 1959 m. - Deivid Blatt, JAV krepšėne treneris.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 23

**Gegožė 23** dėina īr 143 metu dėina (kelamasēs metās - 144) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 1995 m. oficialē paskelbta Java programavėma kalba.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 24

**Gegožė 24** dėina īr 144 metu dėina (kelamasēs metās - 145) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 2019 m. - palēsta pėrmuojė pruojėkta Starlink 60 palīduovu krūva.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 27

**Gegožė 27** dėina īr 147 metu dėina (kelamasēs metās - 148) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
*1332 m. gėmė istuorėks ė pėluosuops Ibn Chaldūns.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 30

**Gegožė 20** dėina īr 150 metu dėina (kelamasēs metās - 151) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 31

**Gegožė 31** dėina īr 151 metu dėina (kelamasēs metās - 152) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē
Angele – Gėntauts – Pėtre – Petronėle – Rėmvėle

## Nutėkėmā
* 2001 m. – Lietova tapa Pasaule prekības organizacėjes nare. 
* 2006 m. – atsistatīdėna 13-ojė naprėklausomas Lietovuos Vyriausībe. 

## Gėmėma dėinas
* 1902 m. – Antanas Bīras, lėterats.

## Smertės
* 1919 m. – Mečislovas Davainis-Silvestraitis tautorokounīnks, publėcėstos (g. 1849 m.).

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 25

**Gegožė 25** dėina īr 145 metu dėina (kelamāsēs metās - 146) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Švėntės
*Muokslioka ėšdėdoma dėina

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

## Smertis

Kateguorėjė:Dėinas
Gegožė 26

**Gegožė 26** dėina īr 146 metu dėina (kelamasēs metās - 147) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē
Pėlīps – Algėmants – Mėlvīde – Eduards – Vėlhelmėna

## Nutėkėmā
2007 - pėrmakart Lietovuos istuorėjuo Lietovon atvīka japuonū imperatuorėškuojė puora - Onuo didlenībė Japuonėjės imperatuorios Akėhėto so imperatuoriene Mėčiko.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Siejės 3

**Siejės 3** dėina īr 246 metu dėina (kelamasēs metās - 247) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1907 m. - Akmeniē Juozas Miltinis teatra režisierios, aktuorios.
* 1960 m. - Džoljana Mūr, JAV aktuorė

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Siejės 6

**Siejės 6** dėina īr 249 metu dėina (kelamāsēs metās - 250) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

Beata - Faustos - Vaištauts - Tautēn'

## Nutėkėmā

* - 1503 - pradieta būdavuotė Vėlniaus gėnībėnė sėina.

## Gėmėma dėinas

* 1920 - poets Paulios Širvīs (mėrė 1979 m.)
* 1929 - Edvards Gudavičios - lietoviu istuorėks, humanitarėniu muokslu habilitouts daktars.

## Smertės

* 2004 - Vlads Šimkos, poets, pargoldītuos (g. 1936 m.)
* 2007 - Lučiano Pavarotti, italu tenuors (g. 1935 m.)

Kateguorėjė:Dėinas
Siejės 7

**Siejės 7** dėina īr 250 metu dėina (kelamasēs metās - 251) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 1998 m. - ėkorta Google.

## Gėmėma dėinas

*1964 m. - reperis Easy-E.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Siejės 12

**Siejės 12** dėina īr 255 metu dėina (kelamasēs metās - 256) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
## Gėmėma dėinas
* 1986 m. - Emmy Rossum.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Siejės 13

**Siejės 13** dėina īr 256 metu dėina (kelamasēs metās - 257) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1961 m. - Algis Krupavičius,  Lietovuos istuorėks, puolėtuoluogs, homanėtarėniu muokslu daktars.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Siejės 8

**Siejės 8** dėina īr 251 metu dėina (kelamasēs metās - 252) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 1514 m. nutėka Uoršas kuova terp Lietovuos dėdliuoses konėgākštīstės ė Maskvuos dėdliuoses konėgākštīstės kariuomeniu, šalėp Uoršas (nūnā Baltarosėjuo).

## Gėmėma dėinas
* 1841 m. - Antuonėns Dvuoržaks, čeku kompuozėtuorios (m. 1904)
* 1981 m. - Darios Pakamanis, Lietovuos krepšėninks.

## Smertīs

* 2022 m. - Elžbieta II (g. 1926 m.)

Kateguorėjė:Dėinas
Siejės 9

**Siejės 9** dėina īr 252 metu dėina (kelamasēs metās - 253) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1976 m. - Hanno Möttölä vėins geriausiu Suomėjės krepšininku.

## Smertės
* 1087 m. - Vėljams Ožkariautuos, Nuormandėjės konėgākštis ė Onglėjės cīsuorios

Kateguorėjė:Dėinas
Siejės 17

**Siejės 17** dėina īr 260 metu dėina (kelamasēs metās - 261) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1949 m. - Zbigniew Wassermann bovės Lėnkėjės partėjės „Tēsė ir tēsėngoms“ (PiS) depotats.
* 1962 m. - Rimantas Grigas (*Rėmants Grėgs*) - Lietovuos krepšėnė treneris.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Siejės 21

**Siejės 21** dėina īr 264 metu dėina (kelamasēs metās - 265) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Švėntės
*JT Tarptautėnė Taikuos dėina
*Tarptautėnė Alzheimerė lėguos dėina

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1909 m. - Kvamė Nkruma, žėnuoms panafrėkanėstos. (m.1972)

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Siejės 15

**Siejės 15** dėina īr 258 metu dėina (kelamasēs metās - 259) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

*1821 m. nug Ėspanėjės liousa palėka Gvatemala.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Siejės 22

**Siejės 22** dėina īr 265 metu dėina (kelamasēs metās - 266) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 1236 m. - Saulės kuova, katruo metu žemaitē pagalieja kalaviejoutios.
* 1932 m. - Ruokiškie gėmė Algėrds Brazausks Lietovuos politiks, boves prezidėnts ė premjiers.
* 2009 m. Australėjuo prasėdiejė magtīnga dolkiū audra.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Siejės 26

**Siejės 26** dėina īr 269 metu dėina (kelamasēs metās - 270) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1976 m. - Michael Ballack Vokietėjes futbolininks.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Siejės 27

**Siejės 27** dėina īr 270 metu dėina (kelamasēs metās - 271) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1972 m. Gwyneth Paltrow, JAV aktuorė ė dainėninkė.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Siejės 30

**Siejės 30** dėina īr 273 metu dėina (kelamasēs metās - 274) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1969 m. Kretinguo - Gintaras Einikis.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Eintracht Frankfurt

**Eintracht Frankfurt** ī fotbuola klobs vakarėniam Frankfurtė, Vuokītėjuo. Klobs ikorts 1899 metās. Nomu rongtīnės luoš "Deutsche Bank Park" stadėjuonė, katram īr 59 500 siedėmū vėitu.

## Truopiejē

* 1959 metās palėka Vuokītėjės čempėjuonās.
* 1974, 1975, 1981, 1988, 2018 m. ėšluošė DFB taure.
* 1980, 2022 m. ėšluošė UEFA taurė.

## Luošiejē

### Vartėnīnkā
* Michael Zetterer (Nr. 23)
* Jens Grahl (Nr. 33)
* Amil Šiljević (Nr. 39)
* Kauã Santos (Nr. 40)

### Gīniejē
* Elias Baum (Nr. 2)
* Arthur Theate (Nr. 3)
* Robin Koch (Nr. 4)
* Aurèle Amenda (Nr. 5)
* Rasmus Kristensen (Nr. 13)
* Nathaniel Brown (Nr. 21)
* Timothy Chandler (Nr. 22)
* Keita Kosugi (Nr. 26)
* Nnamdi Collins (Nr. 34)
* Fousseny Doumbia (Nr. 41)
* Davis Bautista (Nr. 44)
* Derek Boakye Osei (Nr. 49)

### Saugā
* Oscar Højlund (Nr. 6)
* Ansgar Knauff (Nr. 7)
* Farès Chaïbi (Nr. 8)
* Ellyes Skhiri (Nr. 15)
* Hugo Larsson (Nr. 16)
* Mahmoud Dahoud (Nr. 18)
* Jean-Mattéo Bahoya (Nr. 19)
* Mario Götze (Nr. 27)
* Love Arrhov (Nr. 31)
* Jeremiaha Maluze (Nr. 37)
* Ebu Bekir Is (Nr. 38)
* Can Uzun (Nr. 42)
* Marvin Dills (Nr. 45)

### Puoliejē
* Jonathan Burkardt (Nr. 9)
* Younes Ebnoutalib (Nr. 11)
* Arnaud Kalimuendo (Nr. 25)
* Ayoube Amaimouni (Nr. 29)
* Michy Batshuayi (Nr. 30)
* Jessic Ngankam (Nr. 32)
* Junior Awusi (Nr. 48)
* Alessandro Gaul Souza (Nr. 50)
* Alexander Staff (Nr. 53)

### Glabniausės treneris

Dino Toppmöller (Vuokītėjė)

## Kuomandas trenerē

* *Treneris*          *Darba metā*
* Felix Magath         1999—2001
* Rolf Dohmen         2001
* Friedel Rausch         2001
* Martin Andermatt         2001—2002
* Armin Kraaz         2002
* Willi Reimann         2002—2004
* Friedhelm Funkel         2004—2009 
* Michael Skibbe          2009—2011
* Christoph Daum          2011
* Armin Veh 2011—2014
* Thomas Schaaf 2014—2015
* Armin Veh 2015—2016
* Niko Kovač 2016—2018
* Adi Hütter 2018—2021
* Oliver Glasner 2021—2023
* Dino Toppmöller 2023—2026
* Dennis Schmitt 2026
* Albert Riera 2026—

## Nūruodas

* Uofėcēlė svetainė 

Kateguorėjė:Fotbuola kuomandas
Kateguorėjė:Vuokītėjės spuorts
Lapkristė 1

**Lapkristė 1** dėina īr 305 metu dėina (kelamasēs metās - 306) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1931 m. - Shunsuke Kikuchi, japuonu anime kompuozėtuorios

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Siejės 28

**Siejės 28** dėina īr 271 metu dėina (kelamasēs metās - 272) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 1999 m. - Lietovuos Respoblėkas Prezėdenta dekreto ožtvėrtėnts Kroupiū miestalė herbs.

## Gėmėma dėinas
* 1982 m. - Imeka Okafuors, JAV krepšėninks.

## Smertės

* 1978 m. - Juons Paulios I (*Albino Luciani*), 263-ėsis Ruomas puopiežios (g. 1912 m.)

Kateguorėjė:Dėinas
Siejės 29

**Siejės 29** dėina īr 272 metu dėina (kelamasēs metās - 273) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1940 m. - Konstantėns Zubuovs bova Lietovuos arkėtekts, ėnžėnierios, alpėnėsts, alpėnėzma instroktuorios (žova 1971 m. lėipas 2 d.).
* 1976 m. - Andrej Ševčenko Okrainas futbolėninks.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Lapkristė 3

**Lapkristė 3** dėina īr 307 metu dėina (kelamasēs metās - 308) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

* 1926 m. - Valds Adamkos, Lietuvuos puolėtėks. Dabartinis Lietuvuos prezidėnts.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Lapkristė 5

**Lapkristė 5** dėina īr 309 metu dėina (kelamasēs metās - 310) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1974 m. - Grainne Seoige, Airėjės televėzėjės laidū vediejė.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Lapkristė 6

**Lapkristė 6** dėina īr 310 metu dėina (kelamasēs metās - 311) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1962 m. - Neven Spahija - Kroatėjes krepšėne treneris.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Lapkristė 7

**Lapkristė 7** dėina īr 311 metu dėina (kelamasēs metās - 312) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 2007 m. - Saulius Paulikas puolėcėninks gėrts vairoudams mašėna, nasėlaikīdams keliū eisma taisīklio, nožodė trės mažos vakos Aleksandrėjuo, Skouda rajuonė.

## Gėmėma dėinas
* 1867 m. - Marėjė Skluoduovska-Kiorė, lenku-prancūzu muokslėninkė, Nuobele premėjės laureatė.(m.1934)
* 1879 m. - Levs Truockis, Rosėjės revuoliociuonierios (m.1940).

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Lapkristė 9

**Lapkristė 9** dėina īr 313 metu dėina (kelamasēs metās - 314) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē
Dargis – Estera – Stela

## Nutėkėmā
* 1989 m. - griōva Berlīna sėina.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Lapkristė 4

**Lapkristė 4** dėina īr 308 metu dėina (kelamasēs metās - 309) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1951 m. - Algėmonts Liobėnskos, Lietovuos fotbuola treneris.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Lapkristė 12

**Lapkristė 12** dėina īr 316 metu dėina (kelamasēs metās - 317) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1934 m. - Čarlzos Mensuons, JAV serėjėnis žodėks ė satanėstos.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Lapkristė 11

**Lapkristė 11** dėina īr 315 metu dėina (kelamasēs metās - 316) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas

[lt:Lapkričio 11]]
Lapkristė 13

**Lapkristė 13** dėina īr 317 metu dėina (kelamasēs metās - 318) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
*354 m. - Šv. Augostėns, vėins itakėngiausiu katalėku bažnīčės teoluogu, fėluosuops ė bažnīčės muoksla skleidies. (m.430)

## Smertės
Lapkristė 14

**Lapkristė 14** dėina īr 318 metu dėina (kelamasēs metās - 319) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1840 m. Kluods Muonė, prancūzu tapītuos, pėizažėsts, ėmpresiuonėzma atstuovs (m. 1926 m.)
* 1961 m. - Jurga Ivanauskaitė, lietoviū rašītuoja (m. 2007 m.)

## Smertės
* 1831 m. Geuorgs Vilhelms Frīdrėks Hegelės (g. 1770 m.) – vuokītiu fėluosuops
* 2019 m. Vids Antuonuovs (g. 1939 m.) – liuob vadīntėis Lietovuos "mepėjės tievo"

Kateguorėjė:Dėinas
Lapkristė 18

**Lapkristė 18** dėina īr 322 metu dėina (kelamasēs metās - 323) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

**[[Latvėjė]]s liousoma dėina**

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
*1956 m. - Alfreds Bomblauskis, Lietovuos istuorėks ė akademėks
## Smertis

Kateguorėjė:Dėinas
Lapkristė 19

**Lapkristė 19** dėina īr 323 metu dėina (kelamasēs metās - 324) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
*1917 m. - Indira Gandhi, Indėjės puolitėkė. (m. 1984)

## Smertės
Lapkristė 21

**Lapkristė 21** dėina īr 325 metu dėina (kelamasēs metās - 326) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 2013 m. Rīguo sogriova kriautovė "Maxima", žova 54 žmuonis.

## Gėmėma dėinas

* 1985 m. - Vytenis Jasikevičius (*Vītėnis Jesikevičios*), Lietovuos krepšininks.

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Lapkristė 17

**Lapkristė 17** dėina īr 321 metu dėina (kelamasēs metās - 322) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
*1749 m. - Nicolas Appert, Prancūzėjės
*1904 m. - Salomėja Nėris (tėkruojė pavardie Salomieja Bučinskaitė-Bučienė) - lietuviu poetė.
*1984 m. - Erik Solbakken, Nuorvegėjės kuomėks, mozėkonts ė televėzėjės lādū vedies.

## Smertės
Lapkristė 23

**Lapkristė 23** dėina īr 327 metu dėina (kelamasēs metās - 328) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1851 m. gėmė Jonas Basanavičius, lietoviū vėsoumėnėnės vėikies (mėrė 1927 m.).

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Lapkristė 26

**Lapkristė 26** dėina īr 330 metu dėina (kelamasēs metās - 331) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1965 m. - Ana Paula Padrão - Brazilėjės žornalėstė.

## Smertės
* 1902 m. - Antanas Baranauskas, lietoviū poets, kalbėninks, Katalėkū bažnīčes vēkies, Seinū vīskops. (g. 1835 m.)
* 2012 m. - Julius Veselka akanuomėsts, akanuomėkas muokslu daktars ė puolėtėks. 

Kateguorėjė:Dėinas
Lapkristė 27

**Lapkristė 27** dėina īr 331 metu dėina (kelamasēs metās - 332) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 1978 m. – Torkėjės miestė Riha (Urfa) ėkorta Kordėstana darbėninkū partėjė (PKK).

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Lapkristė 30

**Lapkristė 30** dėina īr 334 metu dėina (kelamasēs metās - 335) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
### Lietovuo
* 1908 m. – Kaunė ėkorta Raudōna Krīžiaus lėguonėne.
* 2000 m. – UNESCO i svieta paveldėjėma sāraša ėgoldė Koršiu Nerėjė.

### Svietė
* 1914 m. – Charlie Chaplin debiotava kėnė;
* 1939 m. – prasidė̄jė Žėimuos vaina.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Dėinas
Kretingalė

**Kretingalė** - miestalės Klaipiedas rajuonė, terp Klaipiedas ė Kretingas, pri Danges opės. Īr pagrėndėnė muokīkla. Vagol 2011 m. sorašīma rezoltatos, Kretėngalie gīven 936 gīventuojē. Kretingalės seniūnėjės cėntros. 

## Nūruodas

*Kretingalės žemielapē

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Anemėjė

**Anemėjė** - tōkia krauja lėga, kumet žmuogaus karauja sudėtie īr sumažėjs eritrocėtu kėikės. Žmuogos tumet jaut silpnoma, īr ėšblėškes, dažnā svaigst galva.

Kateguorėjė:Kraus
La Plata

**La Plata** (ėsp. *La Plata*) īr miests Argentinuo, netolie Buenas Airiu, pri La Platas ėstuarėjės. Buenas Airiu provincijės suostėnė. Tor 571 tūkst. prieteliu.

## Istorėjė
Miests ikorts 1882 metās, XX o. vėdurie trompa laikotarpė ons bova vadėnams *Eva Perón* prezėdenta Chuana Perona žmuonuos Evas garbē.

## Nūruodas
* Miesta tėnklopės

Kateguorėjė:Argentėnas miestā
Lapkristė 15

**Lapkristė 15** dėina īr 319 metu dėina (kelamasēs metās - 320) vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā
* 2006 m. Lietovuo startava akcėjė „Stop vainā keliūs“.

## Gėmėma dėinas
* 1887 m. - Džuordžėjė Uokėf, JAV dailėninkė (m. 1986)
* 1945 m. - Vītauts Brėncios, Lietovuos rašītuos.
* 1981 m. - Aleksandros Pavluovėčios, Joudkalnėjės krepšėninks.

## Smertīs
* 1630 m. - Juohanesos Kepleris, vuokītiu astruonuoms (g. 1571)
* 1908 m. - Imperatuorienė Cisi, Čing dinastėjės valduobė. (g. 1835)
* 1917 m. - Emėlis Dorheims, prancūzu suocēluogs. (g. 1858)

Kateguorėjė:Dėinas
Resistensėjė

**Resistensėjė** (ėsp. *Resistencia*) īr miests Argentinuos šiauriėj, pri Paranas ėr Nėgrā opiu, preišas Korėjėntėsa. Čėkā provincijės suostėnė. Tor 274 tūkst. prieteliu.

Kateguorėjė:Argentėnas miestā
Ruosuons

**Ruosuons** (ėsp. *Roson*) īr miests Argentinuo, pri Atlanta ondenīna ėr Čėbutā opės. Čėbutā provincijės suostėnė. Tor 26 tūkst. prieteliu.

Kateguorėjė:Argentėnas miestā
Parana

**Parana** (ėsp. *Paraná*) īr miests Argentinuo, pri Paranas opės, prīšās Santa Fė miesta. Entre Rijėsā provincijės suostėnė. Tor 238 tūkst. prieteliu.

## Nuorodas
*Oficialos tėnklopis *(Ėspanu kalba)*
*''Entre Ríos nacionalėnės universitets - Universidad Nacional de Entre Ríos'' *(Ėspanu kalba)*

Kateguorėjė:Argentėnas miestā
Formosa

**Formosa** () ī miests Argentėnuo, prī Paragvajė opėis ėr Paragvajė robežiaus. Pruovincijės suostėnė ī. Formosuo gīven 198 tūkst. žmuoniū.

Kateguorėjė:Argentėnas miestā
Katamarka

**Katamarka** (ėsp. *Catamarca*) o **San Fernandā de Valje de Katamarka** īr miests Argentinuo, pri Ambata kalna. Provincijės suostėnė. Tor 141 tūkst. prieteliu.

Kateguorėjė:Argentėnas miestā
Japuonu kalba

**Japuonu kalba** (japuonėškā: 日本語 [*Nihongo*]) - šnekamuojė ė rašuomuojė kalba, tonkē vartuojama Japuonėjuo, tēpuogė - Havajuos, glabnuo JAV dalie, Pėitu Amerėkuo (ipač Brazilėjuo, Perūjuo). Anō ruokounas ėš vėsa 130 mln. žmuoniū ė īr vėina labiausē paplėtosiu kalbū sviete.

## Japuonu rašts

Japuonu rašts īr dėdlē sodėtings: anie raša trėm šrėftās: kandžė, hiragana, katakana. Kandžė atkeliava ėš Kėnėjės. 

## Nūruodas

* Naciuonalėnis instėtots japuonu kalbā

Kateguorėjė:Kalbas
Kateguorėjė:Japuonėjė
Klaipiedas Vīdūna vėdorėnė muokīkla

**Klaipiedas Vīdūna vėdorėnė muokīkla** - Klaipieduo, šalėp torgaus esonti muokīkla so sostėprėnto dailies ė mozėkas muokėnėmo.

Daba muokīkluo mokos api 550 mokėniu ė dėrb 64 pedaguogā, muokīklā vadovau Arvīds Gėrdzėjauskos.

## Noroudas

*Klaipiedas Vīdūna vėdurėnes muokīklas tėnklopės

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta muokīklas
Alektra

**Alektra** – krīptėngs alektrėngoju dalieliu jodiejėms. Tas īr fizėkėnės rėiškėnīs, energėjės skvarma, gaunama ėš tam tėkra elementariu materėjės dalieliu jodiejėma.

Kateguorėjė:Fizėka
Optėka

**Optėka** - fizėkas muoksla šaka, katra tėr švėisos elgesė ė savībis, tep pat švėisas sāveiko so materėjė. Optėka nagrėnie ragemosės, ėnfrarauduosės ė ultravioletėnės švėisas elgesė.

Kateguorėjė:Optėka
Lėmpa

thumb|Lėmpa su švėisuos diodās
**Lėmpa** žmuogaus sokurts dėrbtėnės švėisuos šaltėnis īr. Tonkiausē nauduonamas liostruosė.

Kateguorėjė:Apšvėitėms
Alektrėnė lėmpele

**Alektrėnė lėmpele** – pakeitams elektėnės švėistova, a lėikās boitėne a kėtoke prietaisa komponents. 

[160px|right|Skaidraus [stėklos|stėkla alektrėne lėmpele]]

## Lėmpleliu tėpā
Alektrėnės lėmpeles būn ėvairiu tėpu:
* Kaitrėnes lėmpeles;
* Fluorescentėnes lėmpeles;
** Kompaktėškas fluorescentėnes alektras lėmpeles;
* Dojėnės ėškrovas lėmpeles;
* Alektėne lonka lėmpeles.

Kateguorėjė:Lėmpeles
Kompaktėška fluorescentėnė alektras lėmpalė

thumb|250px|Spėralės skvarmas kompaktėškas fluorescentėnės alektras lėmpalės

*Kompaktėška fluorescentėnė alektras lėmpalė*' (CFL; dar gal būt vadėnama „alektras energėje tauponti alektrėnė lėmpele“) – fluorescentėne lėmpele, katra gal būt patalpėnama ī standartėnė alektras lėmpelē skėrta patrōna.

CFL veik ėlgiau ė sonauduo mažiau alektras energėjės, līgėnont so kaitrinėmės lėmpelemės. Paskaičiouta, ka ėšdegoses api 500 adīnu anuos atperk anu dīdlesne pėrkėma kaina ė praded taupīt pėnėgos alektras energėjės vartotojou. CFL lėmpeles būn dažniausē B ėr A ekonomėškoma klasiu. Ekonomėškesnes (t.ī. naudojontios mažiau alektros energėjės) īr A klasės CFL lėmpeles, bat anos īr brongesnes ož B klases lėmpeles.

## Rinka
Pasaulinie rinkuo kompaktėškas fluorescentėne alektras lėmpeles atsirada 1980-1981 metās. Lėmpeliu pardavimā vėsa čėso auga ėr aug. Tēp īr dėl ėlga lėmpeliu tarnavėma čėsa ė mažesne porėike alektras energėjā.

## Naudojiems [[Žemaitėjė|Žemaitėjuo]] ė [[Lietova|Lietovuo]]
Žemaitėjuo ė Lietuvuo kompaktėškas fluorescentėne alektras lėmpeles atsirada api 1990 m., bat ėšpopoliarėja ape 2005-2006 m. Tēp bova dėl santīkėnā ėlgā bovusiu dėdliu šiu lėmpeliu kainu.

Brongstont alektras energėjā Žemaitėjė ė Lietovuo kompaktėškas fluorescentėne alektras lėmpeles palėik vės popolerenses ė īr naudojamas vis platiau.

Žemaitėjuo ė Lietuvuo dėdliausē pardoudamas ėmportėnes CFL lėmpeles, dėdliausē ėmportuojama ėš Vokėitėjės ė Lėnkėjės. 

Žemaitėjuo CFL lėmpėles ėšdėrb Klaipiedas bendrove *Naujasis Sirijus*, katros īr aukštos A klases (dėdliausē sutaupontes alektras energėjės klase) ė kokībėškas.

Kateguorėjė:Lėmpeles
Kandžė

**Kandžė** (japuon. 漢字 (nug 漢 -Han dinastėjė ėr 字 hīruoglėps), ongl. *Kanji*) - kėnėitėškė hīruoglėpā, nauduojamė japuonu rašīma sistemuo sīkiom so hiragana, katakana ėr arabėškās skaitlēs aba luotėnėškās skaitlēs. 

Kateguorėjė:Japuonu rašts
Borisos Jelcins

thumb|right|167px|Borisos Jelcins (1997)
**Borisos Nikolajevičios Jelcins** (*Борис Николаевич Ельцин*; 1931 m. vasarė 1 d. - 2007 m. balondė 23 d.) - pėrmasis Rosėjės prezidėnts. 

B. Jelcins gėmė valstietiu šeimuo Butkuos kaimė, Sverdlovska regijuonė. Studijava Puškina Aukštuojuo muokīkluo Berežnikūs, Permes regijuonė ė Orala Polėteknikas institutė bodavuonėma.

1989 m. ėšrinkts i Liaudes deputatu kongresa ė pakliova i Aukščiausiojė Tarība. 1991 m. bėrželė 12 d. ėšrinkts nepriklausuomas Rusėjes Federacėjes prezidento, gavės 57 % balsu.

1999 m. groudė 31 d. atsistatīdėn ėš prezidėnta parēgu, paskėrdams prezidėnto laikėnā būtė V. Putinou.

Mėrė 2007 m. balondė 23 d. sustuojos šėrdē. Bova pašarvuots Kristaus Išganītuoje suobuorė, katras sovietmetio bova susprogdints, bet B. Jelcina ėsakīmo vėliau atstatīts. Pėrmasis Rusėjes prezidėnts palaiduots Novodevičjes kapūs'.

Jelcins, Borisos
Kateguorėjė:Rosėjės prezidėntā
A

**A**, **a** - pėrma luotīnu abecielės raidė. Žemaitiu kalbuo tēpuogė īr nauduonama *[[Ā]]* ė *[[ā]]* (ā ėlguojė).

Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Vasarė 26

**Vasarė 26** dėina īr 57 metu dėina vagol Grėgaliaus kalėnduorio. 

## Vardadėinē

## Nutėkėmā

## Gėmėma dėinas
* 1885 m. - Kutaliu kaimė gėmė Aleksandros Stulginskis, ontrasis Lietovuos prezidėnts.
* 1943 m. – Kazimiera Prunskienė, lietoviu polėtėkė.
* 1950 m. - Helena Klark, muokslėninkė, fėluosuopėjės daktarė, puolitėnė vēkiejė
* 1974 m. - Aivars Juokobaitis, Lietovuos krepšėninks
* 1984 m. - Emmanuel Adebayor, Tuoga fotbuolėninks.

## Smertis

Kateguorėjė:Dėinas
Tarībėnė karė pamėnkla konflėkts Estėjuo

**Tarībėnė karė pamėnkla konflėkts Estėjuo**, aba liaudie vadėnama, kāp **Bruonzas naktės** - konflikts Estėjės suostėnie Talinė, katram bovosi pamėnkla, skėrta Tarībėniou kariou bova miegėnama perkaltė stuoviet i kėta vėita, bat tam atsėrada magtīngs pasėprėišėnėms. 

Demonstracėjes ė bardaks prasėdiejė pu ton, kumet balondė 25 d. rīta Talinė pradieta rouštėis Tarībėnė karė pamėnkla demontavėma darbams ė palaiduotu suovietu armėjės kariū palaiku perkėlėmou http://www.delfi.lt/news/daily/world/article.php?id=12996017.

2007 m. balondė 27 d. prasėdiejė protėstā ė riaušės, katruosė nukentiejė žmuonės fizėškā. Pėrmėnēs doumenėmės, par sosėriemėmos ė moštīnės nukentiejė 10 demonstantu ė 6 polėcėninkā.

Šėts konflėksts sosėlaukė dėdlė dėimesė Rosėjuo, katros dėdlė dalės politėku pasmerkė Estėjės valdžiuos sprendėma perkelt karė skolptūra ė perlaidout karios. 

Tarībėnė karė pamėnklos bova pabūdavuots 1947 m. ėr ėlgā bova nažėnuoma karė, žovosė Ontruo svieta vainuo, sėmbolės http://www.tallinn-life.com/news/news/42-Tallin's_'Bronze_Soldier'_Involved_in_a_New_Conflict.

## Balondė 30

Balondė 30 dėina dėinuos čieso protestuojontis Talina šuoferē jiemė dėdlē lietā vairout sava mašėnas, kas padėrba transporta komštius. 

## Nuorodas
*Straipsnės Delfi.lt ''Bronzinis karys perkeltas į kitą vietą, Taline kilo riaušės'' (Lietoviu kalba).
*Tallinn news straipsnės (Onglu kalba).

Kateguorėjė:Kuonflėktā
Red Ace Squadron

**Red Ace Squadron** īr 2001 m. kuompanėjės „Small Rockets“ sokorts ėr ėšleists 3D sėmoliatuorios.

## Siožets

Veiksmos vīkst pėrmas svieta vainas čieso. Galieset valdītė tėik vuokītiu, tėik onglu liektovos (10 mėsėju vuokītiu liektovās, 10 - onglu ė „slaptuojė mėsėjė“).
Grand Theft Auto: San Andreas

thumb|150px|Vėršielis
**GTA San Andreas** (Grand theft auto: San Andreas (GTA: SA)) – 2005 m. pasėruodės GTA serėjės kuompioterėnis žaidėms. 

## Siožets

Prīš 5 metos Karls Džuonsuons, (pravardie CJ), pabiega nu gīvenėma naštū Los Santos miesteli, San Andresė. Miesta, katramė karaliau nosėkaltieliu gaujės, narkuotėkā ė kuoropcėje, kor ižīmībės ė mėlėjuonierē dara vėska, nuoriedamė ėšvengtė narkuotėku prekiautuoju ė nusėkaltieliu.

Daba ankstībs dešimts dešimtmetis (1992 m.). Karls grīžt nomei. Anuo muotėna nesenē nužudīta, šeima krėtos, a vākīstės draugā sosėskaldė ė nėvėinėngė.

Onam grīžtont nomei kelė kuorompoutė puolėcėninkā neteisietā apkaltėna CJ žmuogžudīstė. CJ praded keliuonė apkeliaudams ciela San Andreso valstėje tam, ka apkeravuotu sava šeima ė ka Gėraitės gatvės šeimuos (Grove Street Families) valdītu Los Santos miesta gatvės.

## Vietuobės

San Andreso vėitas paremtas Kalėfuornėjos ė Nevadas kvartalās. Ėš vėsa San Andresė trīs miestā: Los Santos, San Fierro ė Las Venturas. Los Santos ė bedlendā atėtink Luos Andžela ė Kalėfuornėjės bedlendos. Las Venturas so dīkomuom atėtink Las Vegasa ė Nevadas dīkoma. San Fierro miests atėtink San Francėska. San Andresa pluots īr maždaug 44 km² – 4 kartos dėdlesnis neg .

## Veikiejē

# *Karls (CJ) Džonsons*
# *Sean's (Sweet) Džonsons* 
# *Kēndel Džonson*
# *Mėlvins (Big Smoke) Harėsas*
# *Lonsas (Ryder) Vėlsons*
# *Džėfris (OG LOC) Kruosas*
# *Markas (B Dup) Vėins*
# *Barry's (Big Bear) Thorne'as*
# *Emets* 
# *Pamišęz Šuwa* (Madd Dogg)
# *Cėzaris Vialpando*
# *Parėigūns Frānks Tėnpenis*
# *Pareigūns Ėdis Polāskis*
# *Pareigūns Džėmis Hernandėzas*
# *Katalina*
# *Teisībė* (The Truth)
# *Jizzy B*
# *T-Bone Mendėzas*
# *Maiks Torėns*
# *Wu Zi Mu (Woozie)*
# *Su Xi Mu (Suzie)*
# *Ran Fa Li (Farlie)* 
# *Nolis* (Zero) 
# *Kents Pouls*
# *Maccer*
# *Kėns Rosenburgs*
# *Salvatuors Leuonė*
# *Marėje* 
# *Jonny Sindacco*
# *Jethro* 
# *Dwaine* 
# *Denisė Robinson*
# *Milė Perkins (Millie Perkins)*
# *Barbara Schternvart*
# *Michelle Cannes*
# *Helena Wankstein*
# *Katie Zahn*
# *Didysis Tėtušis* (Big Poppa )
# *Fredis (Freddy)*

## Nūruodas
* http://www.gta-sanandreas.com – ofėcialos GTA: SA tėnklalopis
* GTAGame.net – infuormacėje aple vėsas „Grand Theft Auto“ serėjės dalės.
* http://www.games.lt
* https://web.archive.org/web/20070510003314/http://www.gtawh.com/sanandreas.php?page=vehicles Vėsos GTA: SA esontės transpuorta prīmuonės.

Kateguorėjė:Kuompioterėnē žaidėmā
Tarībėnė karė pamėnklos Estėjuo

**Tarībėnė karė pamėnklos Estėjuo** - pamėnklos Estėjės suostėnie Talinė, katros skėrts Tarībėniou kariou, karēvosėm Ontruo svieta vainuo, atmėntė.

Tarībėnė karė pamėnklos bova pabūdavuots 1947 m. ėr ėlgā bova nažėnuoma karė, žovosė Ontruo svieta vainuo, sėmbuolės http://www.tallinn-life.com/news/news/42-Tallin's_'Bronze_Soldier'_Involved_in_a_New_Conflict. Šalip pamėnkla īr solaidotė kelė Ontra svieta vainas meto Estėjuo žovė karē.

Par ton pamėnkla kėla dėdlės demonstracėjės ėr riaušės, parūgosės i gatviu konflėktos prasėdiejė pu ton, kumet balondė 25 d. rīta Talinė pradieta rouštėis Tarībėnė karė pamėnkla demontavėmā darbams ėr palaiduotu suovietu armėjės kariū palaiku perkėlėmou http://www.delfi.lt/news/daily/world/article.php?id=12996017.

Balondė 27 d. pradietė parlaiduotė kariū palaikā. Pamėnklos bova pabūdavuots Talina kapūs balondė 30 dėina.
Valiota

**Valiota** – sotartėnis vėinets, skėrts apmuokietė ož prekės vuo paslaugas. Šalis, aba regėjuonā, katruosė vīraun valiota, vadėnamė valiotas zuona.

Svarbiausiuoms svieta ūkiou valiotom priskėramas tuos – JAV - duolerės, ES - eurs, Japuonėjė - jena, Šveicarėjė - Šveicarėjės franks ė JK - JK svars sterlingu.
Jena

**Jena** - Japuonėjes valiota. Jenas ISO 4217 kodā ī JPY ė 392.

Ožrašuoma žėnklo ¥ luotīnėškuo abiecielie, vuo japuonėškuo abiecielie žīmėma 円.

Kateguorėjė:Valiota
Gīvėntuoju tonkoms

**Gīvėntuoju tonkoms** - geuograpėnės termėns apėbūdėnontės gyventoju kėikė tamtėkram pluoti. Dėdlē tinkē naudojams 1 žm/km² roudėklis.

Bėndrs svieta gīvėntuoju tonkoms īr 44,7 žm./km².

Kateguorėjė:Geuograpėjė
Ruslana

**Ruslana** (gėmos 1973 m., vėsos vards *Руслана Степанівна Лижичко*) īr nuognē žėnuoma okrainėitiu dainėninkė, katra 2004 m. lamiejė Euruovėzėjės dainiu varžītovės. 

## Albomā
* *Myt Vesny-Dzinchir Viter Live* (1998)
* *Ostanne Ridvo x-90* (1999)
* *Najrashche* (2001)
* *Diki Tantsi* (2003)
* *Diki Tantsi + Eurobonus* (2004)
* *Wild Dances* (2004)
* *Wild Dances International*
* *Welcome To My Wild World* (2005)
* *Wild Dances-Christmas Edition* (2005)
* *Wild Dances-New Year Edition* (2005)
* *Club'in* (2006)
**Wild Energy* (2008)
**My Boo! (Together!)* (2013)

## Sėnglā
* "Wild Dances" (2004)
* "Dance With The Wolves" (2004)
* "The Same Star" (2005)
* "Dika Energyia"/"'Wild Energy" (2006)
* "Moon of Dreams" (2008)

 
Kateguorėjė:Euruovėzėjė
Kateguorėjė:Okraėnas žmuonis
Kateguorėjė:Mozėkontā
Mėnėstrants

thumb|right|220px|Žemaitėjes mėnėstrantā apeigū meto

**Mėnėstrants** (lot. *minister* - patarnautuos) - dvasininka padėjies, pagalbininks (tep pat diakuons, akuolits, padedūntīis atlėktė liturgėjes apeigas).

Žemaitėjuo ė Lietuvuo kėkvėinuo parapėjuo Mišiom patarnaun maždaug nu 2 lėgė keliuolėkas patarnauotuoju. Vėlniaus arkivīskupijuo gal patarnautė tėik vaikē, tėik mergelkas.

Kėkvėinas metās Telšiū vīskopėjė Žemaitiū Kalvarijuo organizoun vīskopėjes mėnėstrantams stuovīkl, katruo patarnaujuntīs vaikiokā meldes, bėndraun su bendramintes, žaid, muokuos būtė geresnes mėnėstrantas.

## Nūruodas

* Vilniaus Šv. Kryžiaus Atradimo (Kalvarijų) parapijos ministrantų tinklalapis
* Žemaitėjes mėnėstrantū poslapis

Kateguorėjė:Katalėkībė
Japuonėjes gimnos

**Japuonėjės gimnos** *Kimi ga Jo* (君が代; ėš jap. k. – „imperėškuojė valdė“) – oficēlos Japuonėjes gimnos, tēpuogė vėins trompiausiu daba nauduojamu valstībėniu gimnu. Gimna žuodē sokortė Heian čiesa poemas pamato, meluodėjė parašīta Meidži čiesa pabėnguo. Ka *Kimi Ga Jo* ė senē nauduojams kāp Japuonėjės naciuonalėnis gimnos, ale ons iteisėnts tėk 1999 m.

## Gimna tekstos

Idiejė, ka mažė kūlelē palėikt dėdlēs riedolēs, bova paplėtosė Heian čiesa Japuonėjuo.

Kateguorėjė:Japuonėjė
Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā
Japuonėjės prefektūras

[thumb|right|200px|[Japuonėjės regijuonā ė prefektūras]]
**Japuonėjės prefektūras** (jap. 都道府県 *todōfuken*) – Japuonėjės adminėstracėnē vėinetā, sosėskvarmavė 1888 m. Anū īr 47, ė daugoma vadėnamas 県 *ken*. Kai katrėi admėnėstracėnē vėinetā tor kėtuokios pavadėnėmos: Osaka ė Kijuots vadėnamė 府 *fu*, Tokėjės – 都 *to*, Hokaids – 道 *dō*. 1871 m. ivedos prefektūras anū bova vėrš 300, 1888 m. a anū skaitlios somažėnts ligė 47. 1947 m. ėšleisto istatīmo, prefektūruoms soteikta dėdlesnė autonomėjė ė politėnė valdė.
Autonuomėjė

**Autanuomėjė** arba **autonuomėjė** politikuo vadėnams savėvaldus miests ar regiuons, pvz., Kordistāns, Kosuovs ar Honkuongs.

Kartās īr skėriama:

* Terėtuorėnė autonuomėjė – valstībės dalėis, ōžėmontės nostatīta terėtuorėjė, teisė savarankėškā valdītė, tvarkītė anuos kompetencėjuo perdoutus rēkalus.
* Koltūrėnė (personalėnė) autonuomėjė – valstībės pilietiu, sudarontiu tautėne, relėgėne ar kėtuokia mažoma, teisė savarankėškā tvarkītė sava vėdaus rēkalus, skačiuotėis sava koltūras ėr tautėnės tapatībės puoselėjėmo.

Kateguorėjė:Puolitėka
Japuonėjės salas

Japuonėje ėsėkūrus 4 pagrėndėniese saluose. Štai onuos:

* Huokaids
* Huonšiū
* Kiōšiū
* Šėkoku

Okināva īr penkta ėš dėdliausiū Japuonėjes salū, neskaitant ginčėtėnū šiaurėniū terituorėjū.

## Vėsas salas

Be anu 4 pagrėndėniu salu, Japuonėjuo īr ape 3000 salu ė salielio.
Sakė

**Sakė** – Japuonėjuo paplėtes gėrims, gaunams ėš rīžiū. Stėprōms 11-14%. Ons īr veins stėpriausiū tradėcėniū japuonėškū alkuoholėniū gėrimū.

Kateguorėjė:Alkoholėnē gėrėmā
Bils Geitsos

thumb|right|Bils Geitsos (2007)

**Bils Geitsos** (Bill Gates, tėkras vards William Henry Gates III; gėmė 1955 m. spalė 28 d.) – pruogramuotuojs, verslininks, Microsoft korpuoracėjės, veinuos ėš labiausē sviete pirmaujontiu pruogramėnės ėrangas korėma kuompanėju, valdības pėrmėnėnks, vėriausias pruogramu korima inžėnierios, fėlantruops.

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Šaliū sārašos

Abėcėlėnės svieta šaliu sārašos. Sāraše žvaigždote (*) pažīmietas terituorėjės, natorontės valstībės statosa.

Pastaba: IOC – Tarptautėnė olėmpėnė kuomėteta ofėcēlē nauduojama šalėis santrompa.

__NOTOC__

## A

## B

## C

## Č

## D

## E

## F

## G

## H

## I

## J

## K

## L

## M

## N

## O

## P

## R

## S

## Š

## T

## U

## V

## Z

## Ž


Kateguorėjė:Geuograpėjės sārašā
Lietovuos valdītuoju sārašos

Tas īr sārašos prieteliu, katrėi par istuorėjės čiesa bova Lietovuos valdītuojē.

## Dėdliuojė Lietovuos Konėgākštīstė (1236-1569)
Dėdlė̄jė Lietovuos Konėgaikštīstė kerava šėtė dėdlė̄jė konėgaikštē:

### Onkstīvė̄jė dėdlė̄jė konėgākštē (1236–1291)

### [[Gedimėnātē]] (1291-1440)

### Juogailātē (1440–1572)
Juogālātē īr Gediminātiū dinastėjės pratēsims.

## Žėčpuospuolėta (1569-1795)

## Carėnė uokopacėjė (1795-1917)

Pu Lenkėjės-Lietovuos padalėjėmu Rusėjės imperatuorē savi (pri vėsū titulu) liōb tėtolout ė Lietovuos dėdlēsēs konėgākštēs bēgė Lenkėjės karalēs.

## 100 dėinū monarkėjė (1918)

### Naujuosės valstībės prezidėntā (1919-1940)
Pu Pėrmuos svieta vainuos Lietova bova atkorta ė paskelbė liuosuma nu Vokītėjės 1918 metās vasarė 16 diena. Nu tuo čiesa Lietovuos prezidėntā patapa renkamė. Švėisesne spalva pažīmietė laikinė̄jė vaduovā. 

### LKP vaduovā (1940-1990)
Kumet Tarību Sājonga ožėmė Lietova, Lietovuos Komunėstu Partėjės (LKP) sekretuorē palėka glavnās LTSR vaduovās:

### Atkortuos valstībės prezidėntā (nu 1990 m.)

Švėisesnė spalva numaliavuotė laikinė̄jė vaduovā.
Hokaids

**Hokaids** () - ontra palē dėdoma Japuonėjės sala ė dėdliausė Japuonėjės prefektūra. Šiaurie sala skaloun Okotska jūra, vakarūs – Japuonėjės jūra, a rītūs - Ramosis ondėnīns.

Hokaida vėitėnē bova vadėnamė ainu. Daba jū cieluo Japuonėjė mizernā tie palėkė.

Kateguorėjė:Japuonėjės salas
Kateguorėjė:Japuonėjės prefektūras
NATO

**Šiaurės Atlanta Sotartėis Organėzacėjė** (**NATO** – North Atlantic Treaty Organization) – terptautėnė gīnībėnė organėzacėjė, ikorta 1949 metās. Lietova īr NATO organėzacėjės narie nu 2004 metu kuova 1 dėinuos.

## Politėnē tėkslā ė glavnė̄jė oždavėnē

* NATO ikorta palē Jongtėniu Tautu chartėjės 51-a straipsni, īr gīnībėnė sājonga, pagrīsta valnu valstībiu politėniu ė karėniu bendradarbiavėmu. Kāp ėšrokouta NATO priambulėjuo, Alėjansa narē īr isėpareigave gėntė liousoma, dabuotė bėndra palėkėma ė civilizacėjė, vaduovaujontis demokratėjės, indėvėda **liousībės** ė istatīma vėršenībės principās.
* Sotartėis 4-s straipsnis nomata sājongėnėnku konsultacėjės, kumet vėins ėš anū mėslėj, ka ī griesmie anou teritorėniam vėintėsomou, politinē liousībē aba saugomou. Vagol Šiaurės Atlanta sotartėis 5-a straipsni NATO prigolontės valstībės īr isėpareiguojosės vėina ontra gėntė. Tas znuočie, ka gėnklouts vėinuos, a keliū NATO valstībiu Europuo aba Šiaurės Amerėkuo ontpoulėms būs laikuoms anū vėsū ontpoulėmu. Ta organizacėjė gal imtės prīmuoniu tėk ton leiko, kumet anam pritar vėsas valstībės-narės. 
* Pasibėngos šaltajē vainā, NATO patė pakito kāp organėzacėjė ėr ėšplietuojė sava politėnės ė karėnės struktūras, atsėžvelgdama i kituokės Euruopas saugoma aplėnkībės tou pačiu sīkiu miegėndamas ožtėkrėntė saugoma vėsuo Europuo, NATO valstībės jiemė platiau dėrbtė ėr itraukė naujū partneriu ėš Vėdorė Rītū Euruopas.

Kateguorėjė:NATO
Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Afrėkas Sājonga

**Afrėkas Sājonga** - terptautėnė organėzacėjė, katrō prigol 55 Afrėkas valstībės. Organėzacėjė ikorta 2002 metās. Admėnėstracėnē cėntrā - Adis Ababa, Etiuopėjė (Afrėkas Sājongas komisėjės vėita) ė Johanesburgs (Vėsuos Afrėkas parlamenta vėita).

Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Kateguorėjė:Afrėka
Bachmana dvars

**Bachmana dvars** īr Klaipedas miesta dalis. 

## Istuorėjė
Bachmana dvarė 1605 m. lėipas 29 d. gėmė Sėmuons Dachs.
Danė (Klaipieda)

**Danė** īr Klaipiedas miesta dalės, asontė miesta cėntrė. 

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Alksnīnė (Klaipieda)

**Alksnīnė** īr Klaipedas miesta dalis, pėitėnem miesta šmuotė.

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Nemons (Klaipieda)

**Nemons** īr Klaipedas miesta dalis. Nemona mėkrarajuons īr 
pėitėnem miesta šmuotė, šalėp Koršiu mariu.
  

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs