open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Srevžuolė

thumb|210px|Srevžuolė
**Srevžuolė** () ta ī tuokė liekvarstėnė žuolie, katra prigol prī dailīžėidiu augalū.

Anuos stombris šakuots, lapalē mažiokā, ėšruod kap plonksnas. Žėidā mizerni, balti, sogolė̄ i kekės. Aug srevžuolė pėivūs. Tas ī nuognē tonkē rondams augals.

Tas ī patsā pėrms liekvarstos kraujė sraviejėmou stabdītė, tūdie srevžuolė nug sena žmoniū žėnuoma ė nauduonama.

Ba žuodė „srevžuolė“ da ī ciels šmuots žuodiu, katrās žemaitē šauka ton augala: ***srevs, sreva žuolie, srava žuolie, srevauninks, sravauninks, sravžuolė, srevenė, baltasis duobėlielis, rauklažuolė, kraujė žuolie, kraužuolė, krėvauninks***. Sotrintu srevžuolės sīvu ded ont žaizdū, tepuogi taisa ožpilas nug vairiū lėgū.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Ōžouls

**Ōžouls** () īr lapoutis medis, katros muokslėškā prėgol bokįniu augalū šeimā. Tas īr patsā drūtausis Žemaitėjės augals. Kamėins drūts, bajavs, tonkē gombouts. Sožaliuo vielā. Ėšlaid karpītus lapus. Ont rodenė sobrondėn gėlis.

Miegst švėisės, derlingas vėitas. Aug nuognē lietā, ale ėšgīven daugeli metu. 

Ōžouls īr dėdlē švėnts medis baltu vieruo. Pu anou liuob būs meldamasi, ōžoulās apaugosiūs vėitūs liuob būs padėrbtas švėntvėitės katrūs kūrensis švėnta ognės.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Medē
Eglė

thumb|230px|Eglė 

**Eglė** (, ) ī spīglėnis medis. Ožaug aple 30–40 m augoma, 70–100 cm lėimenė skersmenė. Aukštiausė žėnuoma Lietovuos eglė (46 m) auga Prėinu šėlė. Medė vainėks tonkos īr, skujā ī smolkūs, tomsūs.

Lietovuo eglė īr ontros vagol gausoma medis, pu pošėis. Īpatingā gausoma eglīnu ī Žemaitėjuo. Miegst derlinga, sonkė, vilgšna dėrva.

[thumb|left|240px|Eglės [kankuoriežis|kankuoriežē]]

Ėš eglės medėinas gamėnamė baldā, rakondā, mozėkas ėnstromentā, puopėrios, būdavuojamė nomā. Eglakojės sīkēs kratuomas kāp krāks.

Eglė žėnuoma kāp raganu, laumiu, velniū medis, vėsuokiu dūšiu būsts. Da ė daba eglašakēs ruodoms kel's ė nabašninka truoba. Eglė tonkiausē dabėnama kāp Kaliedu eglotė. 

Aplė kituokės eglės veiziekat: eglės.

Kateguorėjė:Medē
Kateguorėjė:Spīglėnē augalā
Pošės

**Pošės** () īr spīglioutis medis, katros muokslėškā prėgol pošėniu augalū šėimā. Aug smėltingūs, švėisiūs vėitūs, anā tink prastas, nederlingas dėrvas. Būn nuognē skėrtėnga augoma ė skvarmas - katras aug medies būn tėisės, aukštas, vuo katras aug laukūs, pamedies, liūnūs - krėivas, žemas. Paprastos augoms 25–40 m, sīkēs lėgė 50 m. Ėšgiven aple 500–600 metu.

Pošės ī patsā gausiausis medis Lietovuo. Žemaitėjuo pošīnu nie daug. Pats daugoms anūm ī Dzūkėjuo, Aukštaitėjuo, prī jūras.

Pošėis medėina tink būdavuojėmou, rakondu, baldu dėrbėmou, puopėriou. Ėš sakū dėrbams terpentėns, degots. Kāp liekvarsts nauduonamė pošėis pomporā, kankuoriežē. Kor aug pošis, tē uors būn čīstos. 

Aple kėtas pošis veiziekat: pošis.

Kateguorėjė:Spīglėnē augalā
Kateguorėjė:Medē
Dongos

thumb|right|240px|Vakara dongos
thumb|240px
**Dongos** īr veizėma Žemies atmuosferas dalės. Dėinuos čieso dongos īr mielins vuo žīdros dielē tuo, ka atmuosfera ėšsklād Saulės spindolius. Naktėis čieso dangos būn jouds ė anam galam veizėtė žvaiždės. Tonkē dongos īr apdangts debesās.

Donguos daugel vieru īr pusmertėnė gīvenėma vėita (baltu - dausas, krėkštiuoniu - ruojos) ė dievū bovėinė. Dongos īr veizams kāp Dieva abruozdielis („tievs dongos“). Patsā žuodis „dievs“ rēšk švītins dongos.

Kateguorėjė:Dongos
Rūks

thumb|right|240px|Rūks žėima

**Rūks** īr uorė palėkė̄s mizernu ondens lašaliu ėr garū sosėkaupėms. Diel anou veizėmoms somažie lėgė 1 km. Rūks gal būt radėacėnis aba advekcėnis.

I rūka panašos rēškėnīs ī migla aba ūkana.

Kateguorėjė:Uorā
Beržos svīrolīs

thumb|200px|Beržos svīrolīs

**Beržos svīrolīs** (kėtap * beržė, beržos svīroliouts, beržos svīrūns*, ) īr lapoutis medis, katros prėklausa beržėniu augalū šeimā. Augoma lėgė 30 m. Kamėins padengts balta, pluona žėivie, katra īr vadėnama tuošėm. Aug driegnuo, saulietuo vėituo. Onksti pavasarie leida sola.

Žemaitėjuo beržā aug gana gausē, šlapiūs medies palėik ėštėsi biržtvīnā.

thumb|left|250px|Beržū taks Kiedainiu rajuonė

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Medē
Klevs

**Klevs** () īr lapoutis medis, katros prėklaus kleviniu augalū šėimā. Īr bajavs, sovešiejis, karpītās lapās. Onksti pavasari leid sula. Rodeni sodara skrėstokus so sieklom, katrus nuognē nešiuo vies. Ont rodenė augalā lapā patamp nuognē spalvingi - geltoni, rauduoni, muorkavi.  

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Medē
Apošė

thumb|220px|Apošė

**Apošė** (kėtap *apošis, epošė, epošis*; ) īr toukis lapoutis medis, katruos prigol prī glousniu šeimuos. Spierē aug, nuognē gajė. Lapā kost nu menkiausė viejė dvelkėma.

Apošės medega prasta. Patsā medis gīven trompā. Apošėm tink šlapės vėitas, sonkė dirva. Apošiu medė apošruots ī.

thumb|left|240px|Apošės lapā

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Medē
Ousis

thumb|220px|Raganas ousis 

**Ousis** () īr lapoutis medis, katros prėklaus alīvmedėniu augalū šėimā. Īr bajavs, sovešiejis, plonksnėškās lapās. Aukštoms 20-30 m. Žīd gegožė mienesi. Rodeni sodara skrėstokus so sieklom. Aug drėgnūsė, švėisiūsė vėitūsė.

Žemaitėjuo aug dėdliausis Lietovuos ousis - Raganas ousis. Ons aug Plateliūs. Aukštoms 32 m, stuoroms 7,2 m.

thumb|left|240px|Ousė lapā

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Medē
Trūkžuolė

240px|thumb|Trūkžuolės žėids
**Trūkžuolė**, da sīkēs ***sikuorėjė*** () ī tuokis augals, katros muokslėškā prigol grėižžėidiu augalū šeimā.

Augoms trūkžuolės 20–130 cm ī. Stombris būn šakuots, stamontros, apaugė̄s plaukalēs. Lapā tepuogė so plaukalēs, soskaidīti. Žėidā žīdri, 3-4 cm platoma, lėngvā pabaltuon. Žīdia lėipas–siejės mienėsēs. Aug trūkžuolės pakelies, palaukies, dīkrūs.

Ėš trūkžuolės ėšdžiuovintas ėr somaltuos šaknėis taisa tuokė cikuorėju kava. Tas tepuogė liekvarsta nug trūkė ī, anas liuob jiestė so kiaušīnė.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Vasilka

240px|thumb|Vasilkas žėids

**Vasilka**, kėtap ***vasilks, vasilkė*** () ī tuokis laukū augals, katros muokslėškā prigol prī grėižžėidiu augalū (*Asteraceae*) šeimuos. Vasilka ī kėlėma nug Artėmūju Rītū ė Vėdoržemė jūras kraštū, no paskum pu bėški so rogēs ėšplėta pu vėsa svieta. Patsā žuodis „vasilka“ kėlė̄s nug grāku kalbuos, ė rēšk „karalėška kvietka“.

Vasilkas stombris statmens, tėisos, lapalē mažiokā, siauri. Žėids dongėškā mielėnuos spalvuos.

[thumb|left|200px|Vasilkas ė [agounas laukūs]]

Vasilkas laik laukū pėktžuolėm, ba anas aug mėšrē so rogēs. Bet vasilka kap ė tuokė laukū kvietka ī, ėš katrūm panas liuob pintė vānėkus, so anuom dailintėis.

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Bolbė

240px|thumb|Bolbės kēsos
thumb|240px|Bolbės

**Bolbė**, kėtap ***boilė*** () ī tuokis jiedams augals, daržuovė. Bolbės kėlėma nug Amerėkas (Andu kalnū) ī, ale XV–XVI omžiūs atvežtas i Euruopa. XVīI–XIX omžiūs pradiejė bolbės augintė ė Lietovuo, tap anas palėka kap vėina dėdliausē augėnamu ė jiedamu daržuoviu Lietovuo.

Bolbės kēsos būn 50-120 cm augoma, vėsos ons tročīzna ī, kap ė bolbiu vāsē (ougas) – tuoki mizerni žali puomėduoriokā. Suodėn bolbės pavasarie, gegožė pradiuo. Žīdia anas vasaras pradiuo baltās aba fijuolėtėnēs žėidās. Kap nūžīdia tap jau tink kasėmou. Bolbėm tink lengva dėrva.

Ėš bolbiu gombū Žemaitėjuo taisa vėsuokius jiedius – jied paprastā ėšvirtas aba ėškeptas, taisa bolbiu potra, bolbėnius blīnus, žemaitiu blīnus, kleckus, virtėnius doud kap garnīra, ded i zopės. Mizernas bolbės šierals gīvuoliam ī.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Daržuovės
Okainē

**Okainē** () - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 278 prietelē.
Vagorklos

thumb|240px|Vagorkla žėids
thumb|240px|Vagorklā
**Vagorklos** aba *agorklos, vagorks, agorks* (, ) ī tuokis augals, nuognē tonkē žmuoniū augėnams kap daržuovė. 

Vagorklā ī kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū, Azėjės, ale par vuokītius, žīdus atsirada ė Lietovuo. Anūs žmuonis augėn ė šiltnomiūs, ė daržūs. Vagorklos aug kap vėjuoklė ba aba rongas ont žemės, aba jēb anou doud virvė, tap vėjas ont viršaus. Žīda geltuonās žėidās, katrūs apdolkėn bėtis.

Vagorkla vāsios ėšėlgs, žalis, spīgliouts būn. Anamė gausoms ondens ī. Agorklus jied so medom aba sokrom, ded i saluotas, ožkond so kelbasa, kompio, bolbėm. Tepuogė taisa raugėntus, marėnoutus vagorklus.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Daržuovės
Šalčėninkā

**Šalčėninkā** (, ,  īr miests Lietovuos pėitrītiūs, 45 km i pėitus nu Vėlniaus, rajuona ė seniūnėjės cėntros. 

Šalčėnėnkūs īr do tvekėnio - Šalčės opės praplatiejėmā: pėrms īr arčiau cėntra ėr mažesnis, ontros - šiaurės rītūs ėr dėdlesnis. Miestė stuov Šalčėninku Šv. apaštala cėntra bažninčė, pašts, rajuona cėntrėnė lėguonėnė, savėvaldībė, pėitrītiūs - Šalčėninku medė. Pėitūs īr parobežė kontruolės ponkts.

Pri miesta īr isėkūrosė dėdlė Šalčėninku suoda.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Rėmoulē

**Rėmoulē** () - Kiedainiu rajuonė, Pelėdnagiu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.
Kraps

260px|thumb|Krapā
**Kraps** (, ) tas ī tuokis žuolīns, katrou žmuonis augėn šalėp nomū, daržūs.

Ons būn 50-120 cm augoma, anou stombris kėits, tėisos, lapā nuognē smolkūs. Žėidokā gelsvi, mažiokā, sogolė̄ i skietius.

Kraps ī dėdlis pagards. Anou lapokus ė jaunus stombriokus ded i zopės, saluotas, mēsuos, daržuoviu jiedius, gardėn bolbės. Anūm ožpėls liekvarstos nug skrondė lėgū, nakvėšas ī.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolīnā
Likienā (Kiedainē)

**Lėkienā** () - Kiedainiu rajuonė, Truskavas seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 3 prietelē.
Paaluonīs

**Paaluonīs** () - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 215 prieteliu. Īr 2 km nu autostradas Kauns-Klaipieda.
Gožē

**Gožē** () - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās Gožiūs gīvena 23 žmuonis.
Grėnē (Kiedainē)

**Grinē** () - Kiedainiu rajuonė, Pernaravuos seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu.
Šedova

**Šedova** () īr miests Vėdorio Lietovuo, Radvėlėškė rajuoni, 18 km i rītos no Radvėlėškė. Miesta ėr apīlėnkiu seniūnėju centros. Anuo stuov' Šc. Krīžiaus atradėma bažnīčė, gėmnazėjė, mozėjos, koltūros namā. Kelē ein i Juonava, Šiaulios, Panevieži.

Šedova mėnavuojama no 1529 m.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
kateguorėjė:Radvėlėške rajuona gīvenvėitės
Tenenē

**Tenenē** () - mėstielis Šėlales rajuonė, 20 km i rītus nu Šėlales. Senionėjes cėntros, īr medėnė Šv. Barbuoras bažninčė (pastatīta 1782 m.), pagrėndėnė muokīkla. Rogpjūte mienese pėrmūj sekmadėin vīkst atlaidā, katrėj baigas šuokes lig paričiū. Per mėstiel tek Tenenē opelis, pagal katrū i pavadints mėstielis. Teneniūs ītek i Teneni Melments.

Apīlinkies īr' Teneniū mėškā.

## Nūruodas

*Teneniū apīlinkes
Teneniū Šv. Barbuoras bažninčė

**Teneniū Šv. Barbuoras bažninčė** stuov Teneniū mėstielie, Tenene (Mėnėjes ėntaka) kairiajamė krontė. Liaudes arkitektūras fuormū, tor baruoka broužū.

## Istuorėjė

1731 m. bova pastatīta medėnė koplīčia, katro pastatė Vaitkevičios. 1774 m. mėnavuojama vėiša koplīčia. Aduoms Bilevičios 1782 m. pastatė bažninč'. Anā 1789 m. dovėnuots žemes sklīps, ikorta parapėjė. 1849 m. bažninčė atnaujinta. 1889 m. apmūrītė kapā.

## Arkitektūra

Bažninčė liaudes arkitektūas fuormū, tor baruoka broužū, krīžmėnē plana, su buokštelio. Švėntuoriaus tvuora kūlē mūra. Anamė stuov medėnė dvijū tarpsniū varpėnė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Bals tēvāsis

thumb|220px|Bals tēvāsis
***Bals tēvāsis** () ī tuokis augals, prigolons pri balu. Žīdia baltā, toria tuoki tēva stombri.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Hugo Chávez

thumb|right|220px|Hugs Čiavėsos
**Hugs Čiavėsos** (*Hugo Rafael Chávez Frías*; g. 1954 m. lėipas 28 d. Sabanėtuo - m. 2013 m. kuova 5 d.) bova Venesoelas karėnins, revoliucionierios ė prėzidents. Ons savė skaitė dėdlio kovuotuoujo prīš Imperēlėzma, smarkē kritėkava JAV ožrobežė puolitėka, *[[laissez-faire]]* kapėtalėzma ė neoliberalėzma. Krėtėkoudams kara Irakė, katrou pradiejė JAV, ans anū prezidėnta Džuordža Boša jaunieli JT sakītuo ruoduo pavadėna „kėpšo“. Besėčīdėdams ėš JAV nuruodītas „bluogė ašėis“, mėslėjė kortė „gierė aši“, kāp opozicėjė JAV itakā. Prezidentaudams miegėna, ka Venesoeluo somėnkto naraštėngoms ė paprastė žmuonės torieto geresnė gīvenėma, ale anuo valdīma metās pabluogiejė demuokratėnė šalėis sėstema, ivesta cenzūra spaudā, manėpoliouta rinkėmu īstatīmās, parsekiuotė ėr ėš šalėis gintė oponentā, padėdiejė žmuogžodīstiu skaitlios suostėnie ė cieluo šalie, ėšauga korupcėjė.

Jau sonkē sėrgdams viežio nugaliejė 2012 m. prezidėnta rinkėmus. 2013 m. nabgaliejė dalīvautė inaugoracėjuo, ale kāp prezidėnts sava pareigībės iejė ligė pat smertėis kuova 5 d.

Čiavėsos
Vėkaitē

**Vėkaitē** () - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 357 prietelē.
Pėitū Kuoriejė

**Kuoriejės Respoblėka** (**Pėitū Kuorėjė**) – valstībė rītū Azėjuo, pėitėnie Kuoriejės posiasalė šmuotė, seniau bovosės vėinėngas Kuorėjės pėitėnė dalės. Robežioujas so Šiaurės Kuoriejė, ožėmontė šiaurėni posiasale šmuota.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

## Akanuomėka
thumb|150px|Pėitū Kuoriejės ekspuonentėnis akuonuomėnis augėms ė siekmie dėdlē tonkē vadėnams ''Han opės dīvo''.
Pėitū Kuoriejė īr dėdlē magtīngas, ėnuovacėjuomės pagrīstuos akanuomėkas šalės, katruo dėdlė dalės žmuoniū dėrb aukštū teknuoluogėjū dėrbībuo. 

Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejė
Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Kateguorėjė:Kuoriejė
Devīndounē

**Devīndounē** () - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 223 prietelē.
Alksnienā (Kiedainē)

**Alksnienā** () - Kiedainiu rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 169 prietelē.

## Istuorėjė
SSRS okupacėjės čieso čėštās bova "Nemona" kolkoza pagelbėnė gīvenvėitė. 2001 m. gīvenvėitė gīvena 169 prietelē.
Gondrsnapė rauduonstėibė

240px|thumb|Gondrsnapė rauduonstėibė
***Gondrsnapė rauduonstėibė** () ī tuokis augals, prigolons prī gondrsnapiu. Žėidokā rūžavi, smolkē. Aug šlapiūs pėivūs, kalnū šlātūs, tink smalka.


(MHNT) Geranium robertianum - Leafs and buds.jpg|
(MHNT) Geranium robertianum - blossom.jpg|
(MHNT) Geranium robertianum - buds.jpg|
(MHNT) Geranium robertianum - fruit.jpg|

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Buoba (kvietkos)

thumb|210px|Buoba (''Cosmos bipinnatus'')
**Buoba** (, ) ī tuokė grėižžėidiu augalū šeimuos kvietka. Lapā kap muorka, žėidā dėdli, spalvuoti. Augėn buobas prī nomū, kvietkīnūs.

thumb|left|240px|Buobas žėids

Kateguorėjė:Dailīžėidē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
San Marins (miests)

**San Marina miests** (italėškā: *Città di San Marino*) ī San Marina Respoblėkas suostėnė. Išsidiestes Apeninū posiasalie, netuolėj Adrėjes jūras. 4493 prietėlē (2003). Išsidiestės unt Titana kalvuos. Miesta ižimībes: vėriausībes rūmā (*(Palazzo dei Capitani*), Ruotošė (*Palazzo Pubblico*), trīs sargības buokštā (*Guaita, Cesta, Montale*). Do kartus per metus – kuovė ė spaliė – miestė vīkst karėnē paradā šalėis vaduovū (regėntū) išrėnkėma pruogo.

*Guaita* tvėrtuoves papėdie īr *Borgo Maggiore* mėstielis, katrū su suostėnė jung 1,5 km ėlge funikulierios. Miestė īr kapucinū bažninčė, Šv. Prancėškas Asižietē katedra (San Marina vīskopėjės bažninčė), kuongresā rūmā ė idomībiū moziejos.

San Marinė gerā išvīstīts torizmos, kuožnas metās čė apsilonka vėrš 3 mln žmuoniū. Čė gauso kreutuvieliū, katruos pardavinie ėvairiausius sovenīrūs.

Gėlžkėlis bova pastatīts da prieš Untūj pasaulini kar, B. Musolėne laikās (ruožos Rimini-San Marins). Išlėkė i senė gelžkele sotieliū pastatā. Artėmiauses susisėkėmou īr autuobusā, tep pat lig Rimini.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:San Marina miestā
San Marėns

**San Marina Respoblėka** vuo **San Marėna Respoblėka** () - nedėdlė valstībė Euruopas pėitūs, apsopta Italėjės.

## Istuorėjė

San Marina ikūrė krėkštiuonės akmenskaldės Šv. Marinus 301 mūsa eras metās. Vėdoromžēs Italėjė bova sosėskaldios i magtīngos miestos-valstībės - kāp pavīzdiou Venecėjė, Florencėjė. Tuos šalelės pu tropotoka isiliejė i dėdesnės terituorėjės, vuo San Marėns ėšlaikė savaronkėškoma ė liousoma. San Marėna valstībė īr pėrmuojė svieta respoblėka.

## Puolitėnė sėstema

San Marėnė vīraun daugpartėnė demuokratėjė. 

## Admėnėstracėnis soskėrstīms

San Marėns soskėrstīts i devīnės savėvaldībės (*castelli*) - pu vėina kuožnam miestaliou.

# Acquaviva 
# Borgo Maggiore 
# Chiesanuova 
# Domagnano 
# Faetano 
# Fiorentino 
# Monte Giardino 
# San Marino (live view)
# Serravalle

## Geuograpėjė

Isėkūrės šiaurės Italėjuo, rītėniamė Apenėnu kalnīna šlaitė. Netuolėj - Rimini koruorts. Aukščiausis tašks - Monte Titano (749 m.).

Klimats - vėdotėnis, šėltas vasaras, švelnės žėimas.

Tretė nu gala Euruopas valstībė vagol dėdoma - mažesnės īr tėktās Vatikans ė Muonaks.

## Akuonuomėka

Toriedams mažā gamtėniu ėštėkliu, San Marėns vėsėškā prėgol nu klestontē torėzma:

**Darba magtėngomā palē pruopesėjė** (2000 m.) Žemės ūkis 1%; Pramuonė 42%; Paslaugas 57%.

**Inflēcėjė** (2001 m.) 3,3%

**Biodžets** Aplė 400 000 000 duoleriu.

San Marėnė, kāp valiota nauduonams eurs.

## Komunėkacėjė

**Laidėnė telipuona nauduotojē** (2002 m.) 20 600

**Muobėliūjū telipuonū nauduotojē** (2002 m.) 16 800

**Interneta vartuotuojē** (2002 m.) 14 300
San Marina miestā

thumb|right|260px|San Marina miestā
San Marina valstībiē īr 9 miestā (prieteliu skaitlios tūkstontēs; 2000 m. doumenim):

* Akvaviva (*Acquaviva*) – 1,4
* Borgo Madžorė (*Borgo Maggiore*) – 5,8
* Kjezanuova (*Chiesanuova*) – 0,87
* Domanjans (*Domagnano*) – 2,4
* Faetans (*Faetano*) – 0,87
* Fiorentins (*Fiorentino*) – 1,9
* Montedžardins (*Montegiardino*) – 0,72
* San Marins (*San Marino*) – 4,4
* Seravalė (*Serravalle*) – 8,4

Kateguorėjė:San Marina miestā
San Marėna vieleva

__NOTOC__
[thumb|225px|right|[Abruozdielis:FIAV 011000.svg|23px ėlgė ė pluotė santīkis: 3:4]]

**[[San Marėns|San Marėna]] vieleva** sodarīta ėš dvījū vėinuoda pluotė huorizontaliū joustu — balta vėršou ė žīdra apatiuo. Vielevas vėdorie īr San Marėna gerbs. Gerba skīdė vaizdoujamė trīs buokštā ont atskėrū oulū, ont katrū īr karūna, vuo apačiuo jousta so ožrašo LIBERTAS (*liousoms*).

Kateguorėjė:San Marėns
Kateguorėjė:Vielevas
Lichtenšteins

**Lichtenštėina konėgaikštīstė** - valstībė cėntrinie Europuo tarp Šveicarėjės ė Austrėjės. Vėina mėnkiausiu svieta valstībiū.

## Istuorėjė

Lichtenšteina kuonėgaštėjė ėsikūrė Švėntuo Ruomas imperėjuo 1719 m. sausė 23 d. 1806 m. lėipas 12 d. Lichtenšteins palėka naprėklausuoma valstībe.

## Geuograpėjė

## Koltūra

## Admėnėstracinis suskīsrstīms

thumb|140px|right|Lichtenšteina admėnėstracėnis suskirstīms

Lichtenštėins suskīrstīts i 11 bendruomeniū (*Gemeinden*), katrū daugom tesudar vėins miests:
* Balcers (*Balzers*)
* Ešens (*Eschen*)
* Gamprėns (*Gamprin*)
* Maurens (*Mauren*)
* Plankens (*Planken*)
* Rogels (*Ruggell*)
* Šans (*Schaan*)
* Šelenbergs (*Schellenberg*)
* Trėizens (*Triesen*)
* Trėizenbergs (*Triesenberg*)
* Vadocos (*Vaduz*).

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Haris Puoteris

**Haris Puoteris** () - brėtes rašītuojes J. K. Rowling parašītū septiniū fantastiniū knīngū serėjė. Pėrmuoji knīnga „Haris Puoteris ė Išmintėis akmou“ bova išleista 1997 m. Pagal pėrmuoses 5 serėjes knīngas kina kompanėjė „Warner Bros“ īr pastačius 5 kinus, vuo „Electronic Arts“ - 6 kuompiuterinius žaidėmus.

Knīnguos' aprašuomė jauna vaikioka burtininka Hare Puotere ė anuo draugū Ruone Vīzle ė Hermiuonas Ikīrieles nuotīkē burtininkū mokīkluo - Hogvartsė.

# Haris Puoteris ė Išmintėis akmou (*Harry Potter and the Philosopher's Stone*)
# Haris Puoteris ė Paslapčiū kombarīs (*Harry Potter and the Chamber of Secrets*)
# Haris Puoteris ė Azkabana kalinīs (*Harry Potter and the Prisoner of Azkaban*)
# Haris Puoteris ė Ognėis taurie (*Harry Potter and the Goblet of Fire*)
# Haris Puoteris ė Feniksa brolėjė (*Harry Potter and the Order of the Phoenix*)
# Haris Puoteris ė Netėkros princos (*Harry Potter and the Half-Blood Prince*)
# Haris Puoteris ė Pražūtingas relikvėjės (*Harry Potter and the Deathly Hallows*)

## Kinā

# Haris Puoteris ė Išmintėis akmou (2001 m.)
# Haris Puoteris ė Paslapčiū kombarīs (2002 m.)
# Haris Puoteris ė Azkabana kalinīs (2004 M.)
# Haris Puoteris ė Ognėis taurie (2005 M.)
# Haris Puoteris ė Feniksa Bruolėjė (2007 M.)
# Haris Puoteris ė Netėkros princos (2008 m.)
# Haris Puoteris ė Pražūtingas relikvėjės (2010 m.)

## Nūruodas

* Oficiali J.K Rowling svetainė
* Oficiali Hare Puotere svetainė

Kateguorėjė:Haris Puoteris
Gudžiūnā

**Gudžiūnā** () - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 656 prietelē.

## Istuorėjė
Suodna mėnavuonama 1653 m. Opītės pavieta, Valmuonėškiū dvara ėnventuoriou. XX o. pradiuo bova valstiaus centrs. 1812 m. ėšbūdavuota kuoplītalė, vuo 1911 m. - bažnītalė, katron fondava graps Chrapovickis.
J. K. Rowling

thumb|150px|Rowling (2006)

**Džoana Rouling** (; g. 1965 m. lėipas 31 d.) ī brėtė gruožėnės lėteratūras rašītuojė, katra pasiraša slapīvardio **J. K. Rowling**. Rouling išgarsiejė kap fantastėniu apīsaku serėjės aplė vaikioka muonītuoja Hari Puoteri autuorė. 2004 m. vasarė mienesė žornalė „Forbes“ bova paskelbta, ka J. K. Rowling torts sėik 576 mėlėjuonus svaru sterlingu.

## Bėbliuograpėjė

* Haris Puoteris ė Ėšmėntėis akmou (*Harry Potter and the Philosopher’s Stone* 1997 m.)
* Haris Puoteris ė Paslaptiū kombarīs (*Harry Potter and the Chamber of Secrets* 1998 m.))
* Haris Puoteris ė Azkabana kalėnīs (*Harry Potter and the Prisoner of Azkaban* 1999 m.))
* Haris Puoteris ė Ognėis taurie (*Harry Potter and the Goblet of Fire* 2000 m.))
* Fantastėnē givūnā ė kor anos rastė (*Fantastic Beasts and Where to Find Them* 2001 m.)
* Kvėdėčos omžiu biegie (*Quidditch Through the Ages* 2001 m.)
* Haris Puoteris ė Fenėksa bruolėjė (*Harry Potter and the Order of the Phoenix* 2003 m.)
* Haris Puoteris ė Netėkros prėncos (*Harry Potter and the Half-Blōd Prince* 2005 m.)
* Haris Puoteris ė Pražūtėngas relikvėjės (*Harry Potter and the Deathly Hallows* 2007 m.)

Palē kningas īr sokortė ė fėlmā.

## Nūruodas

* Oficialos J. K. Rowling poslapis

Rowling, J. K.
Rowling, J. K.
Antošava

**Antošava** () - Kiedainiu rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjuo esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 37 prietelē.
Gastiūnā (Kiedainē)

**Gastiūnā** () - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 26 prietelē.
Paberžė (Kiedainē)

**Paberže** () - Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 18 prieteliu.
Terespuolis

**Terespuolis** () īr kaims Kiedainiū rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjuo. Anuo gīven 30 prietelē. Terespuoli īr palėkė paluocē ė parks.
Senkonē (Kiedainē)

**Senkonē** () - Kiedainiu rajuonė, Gudžiūnu seniūnėjė esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
Suodnuo liōb gīvent žmuonis, bat palē 2001 metās atlkėkta sorašīma razoltatos anuo nabgīvena nivēns žmuogos.
Pagėrē

**Pagėrē** () - Kiedainiū rajuonė, Šietuos seniūnėjė esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 358 prietelē.
Šietas seniūnėjė

**Šietuos seniūnėjė** - seniūnėjė Kiedainiū rajuonā šiaurės rītūs, centros - Šieta. Pluots: 130 km², gīv. - 2103 (2011 m.), giv. tonkoms: 16,2 žm./km².

## Didliauses gīvenveitis
*Šieta - 1025 gīv.
*Pagėrē – 523 gīv.
*Aukštējė Kaplē – 271 gīv.
*Sangālā – 227 gīv.

### Kėtė kaimā
*Aleksondrėškės – 0 gīv.
*Bebrėkē – 13 gīv.
*Bernotėškės – 0 gīv.
*Bladėkē – 7 gīv.
*Bugumėlava – 0 gīv.
*Čepounėškē – 0 gīv.
*Čerelē – 7 gīv.
*Daratava – 1 gīv.
*Dargožē – 0 gīv.
*Glaušē – 0 gīv.
*Griniškē – 0 gīv.
*Gumbē – 3 gīv.
*Jaskātē – 9 gīv.
*Jaskātu kaimalės – 5 gīv.
*Joknē – 5 gīv.
*Juonėškē – 0 gīv.
*Juovāšā – 0 gīv.
*Kamėnā – 0 gīv.
*Kezā – 0 gīv.
*Kėrdēkē – 0 gīv.
*Krēvē – 0 gīv.
*Kuronīs – 21 gīv.
*Liliūnā – 30 gīv.
*Linksmavietė – 0 gīv.
*Liolē – 29 gīv.
*Līvėškē – 0 gīv.
*Margē – 2 gīv.
*Maulē – 41 gīv.
*Mėtienėškē – 48 gīv.
*Morkūnā – 0 gīv.
*Norbōtėškē – 0 gīv.
*Ožėškē – 0 gīv.
*Pagėriu kaims – 13 gīv.
*Paguėrē – 8 gīv.
*Pakštē – 15 gīv.
*Papurvē – 0 gīv.
*Pašiete – 89 gīv.
*Pašumerės – 8 gīv.
*Petrātē – 13 gīv.
*Plankē – 0 gīv.
*Pručē – 11 gīv.
*Rėklėškē – 0 gīv.
*Runēkē – 39 gīv.
*Sėmanonīs – 0 gīv.
*Sokā – 0 gīv.
*Stagelē – 0 gīv.
*Stagē – 0 gīv.
*Steponava – 3 gīv.
*Taujienā (kaimo dalis) – 0 gīv.
*Trakōtē – 11 gīv.
*Vāniūnā (kaimo dalis) – 0 gīv.
*Vaiškonē – 70 gīv.
*Valakā – 9 gīv.
*Vėdnapolės – 0 gīv.
*Vivonīs – 0 gīv.
*Zapranā – 0 gīv.
*Žegunē – 0 gīv.
*Žēmelē – 38 gīv.
*Žemējė Kaplē – 76 gīv.
*Žėlionīs – 0 gīv.

## Gamta
46 proc. terėtorėjės - dėrabama žemie.

## Ūkis
Vīrau žemies ūkis. 

## Žīmes vėitas
Sangālu pėlēkolnis.

## Nūruodas
*https://web.archive.org/web/20070928094808/http://www.kedainiai.lt/index.php?856146333
*http://www.lietuva.lt/index.php?Lang=34&ItemId=51157
Aukštė̄jė Kaplē

**Aukštė̄jė Kaplē** () īr Kiedainiu rajuonė, Šietas seniūnėjė, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 271 prietelē. Šalep kaima īr žovėninkīstės ūkis, padėrbtė tvenkėnē.
Hermiuona Ikīrielė

**Hermiuona Džėinė Ikīrielė** (ongl. - *Hermione Granger*, gėmė 1979 m.) - fiktīvi, vėina ėš pagrėndėniu J. K. Rowling Hare Puotere knīngū veikieje, kartu so Ruonaldo Vīzlio - geriausė pagrėndėne vėikieje Hare Puotere draugā.

Vėsos Hare Puotere kėnūs Hermiuonas vaidmėne atlėka onglū artistė Emma Watson.

## Biografėjė

Hermiuona Džėinė Ikīrielė gėmė 1979 m. žiuobarū šeimuo. Kāp sožėnuoma ėš knīngas, anuos tievā, nuors ė ne bortėninkā, dėdžiavuos tou, ka anū doktie pakvėista muokītėis ī Huogvarts. So Hario Puoterio (tēp pat ė so Ruonio Vīzlio), Hermiuona sosėpažėna pėmuos keliuones ī Huogvarts meto. Ėš pat pradiū anie so Hermiuona neperdaug tesurokava, bet pėrmuos dalėis pabėnguo anėi vėsė trīs palėka baisē gerās draugās.

## Karaktuorės

Ėš pat pradiū, Hermiuona Hariou so Ruonio pasiruodė pasipūtusė ė nuobuodi, bet zars galėma bova pastebietė, ka Hermiuona ne tėktas baisē darbštė ė struopė (īpatingā pri muokslū), bet ka dar īr ė drūsė ė nepalėikontė bėiduo (nuors numū darbū nusirašītė zars nėkumet nedoudava).

Kateguorėjė:Hare Puotere veikiejā
Ruonalds Vīzlis

**Ruonalds Biliejos „Ruonis“ Vīzlis** (gėmė 1980 m. kuova 1 d.) - fiktīvos personažos J. K. Rowling Hare Puotere knīnguose. Pėrm kart Ruonis Vīzlis pamėnavuots bestselerio tapusio, pėrmuojuo apīsakuo „Haris Puoteris ė Išmintėis akmou“ (1997 m.). Uns pristatuoms kāp Hermiuonas Ikīrieles ė Hare Puotere geriausis draugs. Kāp i Haris su Hermiuonuo, tep i Ruonis mokėnas Grifū Gūžtas kuoledžė. Ruoniou tenk nedaug diemese, nes tonkiausē i diėmėse cėntr pakliūn anuo geriausis draugs Haris. Tuoki situacėjė retkartes sukel keblumū tarp anū santīkiū. Kinūs tuo personaža vaidmėn atlėkt onglū artists Ruper Grint.

Kateguorėjė:Hare Puotere veikiejā
Haris Puoteris (personažos)

**Haris Džėimsos Puoteris** (, gėmė 1980 m. lėipas 30 d.) - fiktīvos J. K. Rowling Hare Puotere knīngū serėjės personažos. Pagrindinis veikies. Haris Puoteris 2002 m. rėngtamė kuonkursė „100 geriausiū Literatūras personažū“ užiem 85 vėita.

Hare Puotere knīngū ekranizacijuo tuo personaža vaidmėn atlėka onglū artists Daniel Radcliffe.

## Unkstėsnis gīvenėms

Haris Puoteris gėmė 1980 m. lėipas 31 d. Lėles ė Džėimsa Puoteriū šeimuo. 1981 m. spalė 30 d. Hare tievā bova nožodītė Valduova Vuoldemuorta. Vuoldemuorts noriejė nožodītė ė Hari , no Lėles meilė atmošė burt ė pats Vuoldemuorts mėrė. Kėta dėina Albs Dumblduors atnešė ė palėka suviniuot Hari unt laiptieliū pri Dursliū (lėles sesers ė anuos vīra) numū durū. Pu dešimtėis metū, Rubiejos Hagrids atejė pasiimtė Hare ī Huogvartsa magėška muokīkla. Tėk toukart Haris sužėnuojė ka uns īr bortėninks.

## Gīvenėms Huogvartsė

Vėsū knīngū veiksmos koncentrounas ī gīvenėma Huogvartsa burtū ė keriejėma muokīkluo. Čė Haris sosėrond do geriausius sava draugas - Ruoni Vīzli ė Hermiuon Ikīriele. Haris īr žėnomiausis vāks vėsamė magėškamė sviete, nes būtent anam pavīka ėvėiktė Valduova Vuoldemuorta. 

Huogvartsa muokīkluo Haris pakliova ī elitėškiaus kuoledža - Grifū Gūžt. Uns īr šiuo kuoledža kvidėča kuomandas narīs. Dėdliausis Hare priešos muokīkluo īr Draks Smėržios iš Klastunīna kuoledža. Iš muokītuojū Hariou baiseusē nepatink Nuodū ė vaistū (vėliau apsigėnėma nu jouduoses magėjes) muokītuos Severs Snėips.

Kateguorėjė:Hare Puotere veikiejā
Albs Dumblduors

**Albs Percivalos Volfriks Brajanos Dumblduors** (ongl. - *Albus Dumbledore*, aple 1847 m. - 1997 m. pavasari) - fiktīvos veikies J. K. Rowling Hare Puotere knīngū serijuo. Dumblduors bova Huovartsa muokīklas direktuorios nu 1956 m. lėgė sava nužodėma 1997 m. pavasari. Knīngū ekranizacijuo anū vaidėn Richard Harris (pėrmūs dvijūs kinūs) ė [Michael Gambon (vėsus kėtus kinūs).






[Kateguorėjė:Hare Puotere veikiejā
Danielios Redklėfs

thumb|right|220px|D. Radcliffe filmė Haris Puoteris ė Feniksa bruolėjė
**Daniel Jacob Radcliffe** (g. 1989 m. lėipas 23 d.) - Onglėjės artists, kina filmūs „Haris Puoteris“ atlėkės glabnuojė vaidmėni.

## Gīvenėms
D. Radcliffe gėmė Fulheme, Londuonė, Onglėjuo. Anuo tievā Alons ė Marcia Gresham, ons ī vėinatėnis vāks ė bruoliū aba seserū nator. Anuo muotina dėrb artistū agėntė. Svajuoje vaidintė nu pat vaikīstes (5 m.), pėrmasis anuo pasiruodīms bova 1999 m. Davida Copperfilda šou BBC televizijuo su tokes artistās kāp Maggie Smith, Ian McKellen, Bob Hoskins.

Radcliffe, Daniel
Radcliffe, Daniel
Radcliffe, Daniel
Ema Vatson

thumb|150px|Emma Watson 2017
**Emma Charlotte Duerre Watson** (g. 1990 m. balondė 15 d. Parīžiou) - Onglėjės artėstė. Ėšgarsiejė vaidindama Hermiuona Ikīrielė kinus aple Hari Puoteri, ė tonkart palėka baisē garsė. Palaika muotrėšku tėisės.

## Gerbiejū poslapē
* Emma Watson Online onglū k.
* The Watson Online

Watson. Emma
Watson Emma
Watson, Emma
Ingmars Bergmans

thumb|180px|Ingmars Bergmans, 1957 m.
**Ernsts** **Ingmars Bergmans** (*Ernst Ingmar Bergman*; g. 1918 m. lėipas 14 d. - m. 2007 m. lėipas 30 d.) - garsos švedū teatra ėr kėna rėžėsierios, vėins ėš dėdliausė itaka XX o. kėnō padariosiu žmuoniu. Daugums Bergmana filmu scenarėju parašīta ano patėis. Anuo fėlmūs nagrėniejamas pėliuosuopėnės temas, viera klausėmā, gausoms pesėmėzma.

Patės žėnomiausė Bergamana sokortė fėlmā:
* *Septintasės uontspouds* (1957 m.)
* *Laukėnės žemougės* (1957 m.)
* *Žėimuos švėisa* (1963 m.)
* *Verksmā ė šnabždesē* (1973 m.)

Bergman
Bergman
Alberts Kuontaduors

thumb|right|Alberts Kuontaduors
**Alberts Kontaduors** (*Alberto Contador Velasco*; g. 1982 m. groudė 6 d. Madride) - ėspanu dviratėninks, *Discovery Channel* kuomandas narīs. Ėšgarsėjė kumet 2007-2009 m. laimiejė prestėžėnes *[[Tour de France]]* varžības.

Contador
Pratibha Patil

miniatiūra|225x225px|Prėzidėntė Pratibha Patil
**Pratibha Patil** (marati r. *प्रतिभा पाटील*; g. 1934 m. groudė 19 d.) - 13-uojė Indėjės prėzidėntė. Ana īr pėrmuojė muotrėška ėr pėrmuojė ėš marati žmuoniū, ēnontė šėtas pareigas. Patil 2007 m. lėipas 25 d. pakeitė prezidėnta Abdul Kalam.

Patil
Patil
Rupert Grint

[thumb|right|180px|Ruperta Grinta vaidėnams [Ruonalds Vīzlis filmė „Haris Puoteris ė Feniksa bruolėjė“]]
**Rupert Alexander Grint** (g. 1988 m. rogpjūtė 24 d.) - Onglėjės artists, baisiausē žėnuoms dėl Ruone Vīzle vaidmens Hare Puotere kinūs.

## Fėlmuografėjė

Grint, Rupert
Grint, Rupert
Grint, Rupert
Kvidičos

miniatiūra
**Kvidičos** - išgalvuots J. K. Rowling sukortamė bortininkū svietė populiariausis žaidėms, žaidams ont magėškū šloutū.

## Taisīklēs

Kvidičos žaidam dėdliamė laukė su šešes lonkās (pu tris dvijūs priešingūs pakraščiūs). Septīnė žaidiejā skraidīdamė unt magėškū šloutū , stėngas pelnītė kūn daugeu taškū mietīdamė pūtbal Kritli  i lonkūs (ož vėin taiklo metėm skėrama 10 taškū) ė gaudīdamė Auksini šmaukšt (150 taškū ož anuo pagavėm). Pagavos tūn kamuoliok, žaidėms pasibėng. Dėltuo kvidičos netor pastoviuos, apibrėžtuos trukmies.

## Žaidiejā

Vėinuo komanduo gal būtė septīnė žaidiejā:

* vėins gīnies (gėn lonkūs nu metėma)
* trīs puoliejā (stėngas imestė kritli pru lonkūs)
* do atmošiejā (apsiginklavė lazduom, numušinie Moštukus nu sava komanas draugū, nutaikīdamė anus i priešininkūs)
* vėins gaudītuos (gaud Aksini šmaukšt)

## Putbalās

Dvidičou rēk keturiū putbalū:

*vėina krėtle (rīškē rauduons, maždaug futbuola pūtbalas dīde)
*dvijū moštukū (blėzguntīs, joudė, mėnkesnė ož kritli)
*vėina Auksėne šmaukšta (mažītis, auksinis, so sparnelēs, baisē vėkros)
Haris Puoteris ė Išmintėis akmou (kins)

**Haris Puoteris ė Išmintėis akmou** ()) – 2001 m. sokorts JAV fantastinis kins, parėmts tuo patėis pavadėnėma J. K. Rowling knīngo. Vėsamė svietė tas kins uždėrba 968,6 mln. duoleriū.

## Artistā

: *Artists – kina veikies*
* Richard Harris – Albus Dumbledore 
* Maggie Smith – Minerva McGonagall 
* Robbie Coltrane – Rubeus Hagrid 
* Saunders Triplets – Harrī Potter (kūdikis) 
* Daniel Radcliffe – Harrī Potter 
* Fiona Shaw – Petunia Dursleī 
* Harrī Melling – Dudleī Dursleī 
* Richard Griffiths – Vernon Dursleī 
* Derek Deadman – Tom 
* Ian Hart – Quirinus Quirrell 
* Ben Borowiecki – Diagon Alleī Boī 
* John Hurt – Mr. Ollivander 
* Geraldine Somerville – Mrs. Lilī Potter


Kateguorėjė:Hare Puotere kinā
Haris Puoteris ė Paslapčiū kombarīs (kins)

**Haris Puoteris ė Paslapčiū kombarīs** () - 2002 m. fantastinis JAV kins, parėmts tuo patėis pavadėnėma J. K. Rowling ruomana muotīvās. Vėsamė svietė tas kins uždėrba 876,688,482 duoleriū.

## Artistā

:*Artists – kina veikies*
* Daniel Radcliffe – Haris Puoteris
* Rupert Grint – Ruonis Vīzlis
* Emma Watson – Hermiuona Ikīrielė
* Richard Griffiths – Diedė Vernuons
* Fiona Shaw – Ciuocė Pteonėjė
* Harry Melling – Dadlis Durslis
* Toby Jones – Duobe, numū elfa, balsos
* James Phelps – Fredis Vīzlis
* Oliver Phelps – Džordžos Vīzlis
* Julie Walters – Muolė Vizli
* Bonnie Wright – Džėnė Vizli
* Mark Williams – Artūrs Vīzlis
* Chris Rankin – Pėrsis Vīzlis
* Tom Felton – Draks Smėrdžios
* Jason Isaacs – Liucėjos Smirdžios
* Robbie Coltrane – Rubiejos Hagrids
* Alan Rickman – Profesuorios Sneips
* Richard Harris – Albs Dumblduors
* Maggie Smith – Profesuorė Makgonagal

Kateguorėjė:Hare Puotere kinā
Haris Puoteris ė Ognėis taurie (kins)

**Haris Puoteris ė Ognėis taurie** () - 2005 m. JAV fantastinis kins, parėmts tuo patėis pavadėnėma J. K. Rowling knīngas muotīvās. Vėsamė svietė tas kins oždėrba 892,213,036 duoleriū.

## Artistā

:''Artists – kina veikies
* Daniel Radcliffe	-	Haris Puoteris
* Rupert Grint	-	Ruonis Vīzlis
* Emma Watson	-	Hermiuona Ikīrielė
* Robbie Coltrane	-	Rubiejos Hagrids
* Ralph Fiennes	-	Valduovs Vuoldemuorts
* Michael Gambon	-	Albs Dumblduors
* Brendan Gleeson	-	Rokna Baisiuoji Akes
* Jason Isaacs	-	Liucėjos Smėrdžios
* Miranda Richardson	-	Rita Nepasieda
* Alan Rickman	-	Pruofesuorios Snėips
* Maggie Smith	-	Pruofesuorė Makgonagal
* Timothy Spall	-	Piteris Trumpulis
* Afshan Azad	-	Padma Patil
* Tiana Benjamin	-	Andželina Džonson

## Nūruodas

* Oficiali kina svetainė
* Oficialos Hare Puotere poslapis
* Lietovėška hare Puotere svetainė

Kateguorėjė:Hare Puotere kinā
Haris Puoteris ė Feniksa Bruolėjė (kins)

**Haris Puoteris ė Feniksa Bruolėjė** - 2007 m. JAV fantastinis kins, parėmts tuo patėis pavadėnėma J. K. Rowling knīngas muotīvās. Kina premjiera Žemaitijuo ivīka 2007 m. lėipas 20 d. 

## Pagrėndėnē artistā

* Daniel Radcliffe (Haris Puoteris)
* Emma Watson (Hermiuona Ikīrielė)
* Rupert Grint (Ruonis Vīzlis)

## Nūruodas

* Oficiali kina svetainė
* Oficialos kina reklaminis klips
* Oficialos Hare Puotere poslapis

Kateguorėjė:Hare Puotere kinā
Buolėvėjė

thumb|250px|left|Uyuni
**Bolivėjė** o **Bolivėjės Respoblėka** () īr valstībė Pėitū Amerėkuo, Andu kalnouse. Robėžiojas so Argentėna, Čile, Paragvajom, Brazilėjė ėr Perū.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
### Admėnėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė

Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Urugvajos

**Urugvajos** o **Urugvajous Rītū Respoblėka** () īr valstībė Pėitū Amerėkuo, pri Atlonta vuondenīna ėra La Platas estuarėjės. Robėžiojas so Argentėna ėr Brazilėjė. 

Zadiel
oriental

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
### Admėnėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė

## Nūruodas
* Official website

Zadiel
oriental

Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Paragvajos

**Paragvajos** aba **Paragvajaus Respoblėka** () īr valstībė Pėitū Amerėkuo, Gran Čaka līgomūs. Tor robežio so Argentėna, Brazilėjė ė Bolivėjė. 

## Adminėstracėnis soskėrstīms
thumb|right|200px|

Paragvajos paskėrstīts i 18 departamentu (, gv. *Tetãvore*), vuo departamentā smolkiau soskėrstītė i apīgardas (*distrito*).

Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Nemons

**Nemons** (, , ) īr opės Godėjuo ėr Lietovuo, vuo žemopie sodara robėžio terp Žemaitėjės ėr Rosėjės. Nemons īr dėdliausė Lietovuos opės. Ana prasided Godėjės aukštomuo, netuol' Minska. Pradiuo tek' i vakarus, bet paskom pasok i šiaurė. Vėdoropie nuognē vingioun. Kaunė pasok vielē i vakarus. Ītek i Koršiu marės, padėrb delta. Nemons Kaunė īr patvanksts Kauna HE ėr īr sosidariosės Kauna marės.

Dėdliausė Nemona ėntakā: Ščiara, Katra, Merkīs, Verknie, Strieva, Nerės, Neviežis, Dobīsa, Mėtova, Šešopė, Jūra, Mėnėjė.

Prī Nemona esontīs miestā: Gardėns, Droskininkā, Alītos, Prėinā, Bėrštuons, Kauns, Vėlkėjė, Gelgaudėškis, Jorbarks, Smalėninkā, Pagiegē, Panemonė, Tėlžė, Rosnė.


Image:Nemunas002.JPG|
Image:Nemunas006.JPG|
Image:Nemunas001.JPG|


Kateguorėjė:Lietovuos opis
Kateguorėjė:Rosėjės opis
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Neviežis

**Neviežis** () īr opės vėdorė Lietovuo; Nemona dešėnīsis ėntaks. Prasėded Anīkštiu rajuoni, pri Grībuoliū kaima. Tek' pradiuo i šiauri vakaros, nu Paneviežia sok i pėitos ėr tek' Neviežia līgomu. Itek' i Nemona pri Rauduodvare. Neviežis īr dėdlē svarbi ėstuorėnė opė: pri anuos vėdoromžē stuovie daug pėliakalniu o vielesnio čieso pri Neviežia bova daug dvarū. Ans teipuogi ėlga čiesa bova robežios terp Žemaitėjės ėr Lietovuos. 

Dėdliausē ėntakā: Jousta, Opītė, Liaudė, Krousts, Duotnovielė, Smėlga, Vuobelis, Šošvė, Baropė.

Miestā ėr miestālē pri Neviežė: Ragova, Paneviežīs, Naumiestis, Krakėnava, Sorvėlėškis, Kiedainē, Babtā, Rauduondvarės.

thumb|left|240px|Neviežis Kiedainiu mieste

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Venesoela

**Venesoela** o **Venesoeluos Buolėvara Respoblėka** () īr valstībė Pėitū Amerėkuo, pri Atlonta vuondenīna. Robėžiojas so Kolumbėjė, Brazilėjė ėr Gajana.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
### Klimats
Vīraun truopėnis klimats.
### Admėnėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė

Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Čilė

thumb|Atakama
**Čilė** aba **Čilės Respoblėka** () īr valstībė Pėitū Amerėkuo, pri Ramiuojo vuondenīna. Robėžiojas so Argentėna, Buolivėjė ėr Perū.

## Akuonuomėka
Čilė remas naudīngu ėškasenu kasėmo ė anū eksporto. Čilė svietė pėrmaun palē vare kasėma. 15% žmuoniū dėrb žemės ūkie. Glabniausė žemės ūkē pruodoktā īr uobuolē, kriaušės, cėbolės, avėžas, šparagā, popeles. Žūvīnėnkīstė ė mėškū ūkis īr glabnas akuonuomėkas šakas. Šalės ėkspuortoun dėdlė šmuota žovėis.

## Demuograpėjė
Dėlīsės šmuots žmuoniū īr emėgrantū ėš Euruopas palėkounės.    Vėitėnē ėndienā sodara 3,2 % gīventuojū. Daugoms anū īr mapotē, katrie gīven gausuo Araukanėjės regėjuonė. Šiaurie īr aimaru, atakamėitiu, Velīku saluo gīven rapanojā, vuo pėitinies saluos da ėšlėkė keletė alakalofā. Čilie nauduonama ispanu kalba, katra īr vėinintelė uofėcēlė kalba valstībie.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms

Čilė īr soskėrstīta i penkiuolėka regėjuonu, katrūs žīm ruomienėšku skaitliom ė tor sava ožbadėnėmos. Suostėnės regėjuons skėras nū kėtū ė īr žīmėms raidiem „RM“ (*Región Metropolitana*).
85px|left|Čilės penkioulėka regėjuonu.
Regėjuonu sārašos:

* XV Arėkas ėr Parėnakuotas regėjuons (*Región de Arica y Parinacota*; suostėnė: Arėka)
* I Tarapakas regėjuons (*Región de Tarapacá*; suostėnė: Ikikė)
* II Antuofagastas regėjuons (*Región de Antofagasta*; suostėnė: Antuofagasta)
* III Atakamas regėjuons (*Región de Atacama*; suostėnė: Kuopėjapa)
* IV Kokėmba regėjuons (*Región de Coquimbo*; suostėnė: La Serena)
* V Valparaėsa regėjuons (*Región de Valparaíso*; suostėnė: Valparaėsos)
* RM Santjaga metruopuolėnis regėjuons (*Región Metropolitana de Santiago*; suostėnė: Santjags)
* VI Ėšvadoutuoja Generuola Bernarda O'Hėgėnsa regėjuons (*Región del Libertador General Bernardo O’Higgins*; suostėnė: Rankagva)
* VII Maules regėjuons (*Región del Maule*; suostėnė: Talka)
* VIII Biuobiuo regėjuons (*Región del Bío-Bío*; suostėnė: Konsepsjuons)
* IX Araukanėjės regėjuons (*Región de la Araucanía*; suostėnė: Temuks)
* XIV Luos Rėuosuo regėjuons (*Región de Los Ríos*; suostėnė: Valdėvėjė)
* X Luos Laguosa regėjuons (*Región de Los Lagos*; suostėnė: Puerta Muonts)
* XI Aisena regėjuons (*Región Aysen del General Carlos Ibáñez del Campo*; suostėnė: Kuojhākė)
* XII Magelana ė Čėlės Antarktėdas regėjuons (*Región de Magallanes y de la Antártica Chilena*; suostėnė: Ponta Arenasos)

thumb|left|Antarktėda

## Nūruodas
* ThisisChile.cl - Uofėcēlos tėnklopės aple Čile (onglu ė ėspanū kalbuom).

## Šaltenē

Kateguorėjė:Čilė
Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Sukay

**Sukay** (ėš kėčoju kalbuos *atvertė ė parouštė žeme suodėnėmō*) īr mozėkėnė gropė ėš Pėitū Amerėkas (Bolivėjės). Ana atlėik tradėcėnė ė fuolkluorėne Andu indienu mozėka, atgaivėna senobėnes inku melioudėjės. Pagrėndėnē ėnstromentā - *zampoñas* (pana fleita), *kenas* (fleita), būgnā, *charango* (gitara). Gropė sobūrė 1975 m. Quentin Howard.

## Narē
* Eddy Navia
* Quentin Howard 
* Linrique Coria 
* Mauricio San Martin
* Alcides Mejia 
* Gabriel Navia

## Dėskuograpėjė
* Instrumental Music of Andes – vol.2
* Love Songs Of The Andes
* Encuentros
* Cumbre
* Huaryrasan: Music of the Andes
* Instrumental Music of Andes
* Mama Luna
* Return of the Inca
* Andean Pan-Pipes
* Navidad Andina 

## Nūruodas
*Vėita, kor galėt pasėklausīt Sukay mozėka

Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Gajana

**Gajana** aba **Gajanas Kōperacėnė Respoblėka** () ī valstībė Pėitū Amerėkuo, prī Atlanta ondėnīna. Tora robežio so Venesoela, Brazilėjė ė Sorėnamu.

thumb|left|Kajetora kriuoklis
thumb|

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė

Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Panama

**Panama** o **Panamas Respoblėka** () īr valstībė Centrėnė Amerėkuo, terp Ramiojė vuondenīna ėr Karėbu jūras. Robėžiojas so Kolumbėjė ėr Kosta Rėka. 

* CoolPanama.com Panama Portal

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Opės

*Šėts straipsnis īr aple ondens tiekme. Aple opali so vardo Opė veiziekėt [[Opė (opė)|čė]].*
[thumb|240px|Vėina ėš dėdliūju žemaitiu opiu, tas ī [Virvītė]]
[thumb|right|240px|[Neviežis|Neviežė opės, katra senuobie liuob robežioutė Aukštaitėjė ė Žemaitėjė]]

**Opės** (muot. g., kėtāp da ***opis*** [vīr. g.], ***opė***) īr savāmiškos ondenė tekiejėms. Opės īr matėnama krėtoliū, pužemėniu ondenū, ledīnu ė sniega tėrpėma ondenū. Saliedama opės padėrb sava slieni. Paprastā opės itek i kėta opi, jūra aba ežera. Tonkē itekiedamas opis padėrb ėšsėšakuojėmus (deltas) aba estoarėjės). Kalnoutūs vėitūs srūnontės opis dėrb kriuoklius ė slenkstius, vuo līgomūs – vingius. Prī opiu nug senobėniu čiesė kūrės miestā, klestiejė prekība.

Dėdliausės svieta opis:
* Nils – 6695 km
* Amazuonė – 6387 km
* Jangdzė – 6211 km
* Jenėsiejos – 5500 km
* Chvangchė – 5464 km
* Kongs – 4670 km
* Mekongs – 4500 km
* Amūrs – 4444 km
* Mėsėsėpė – 3950 km
* Uobė – 3650 km

Dėdliausės Žemaitėjės opis:
* Vėnta (opės)
* Mėnėjė
* Dobīsa
* Jūra (opės)
* Virvītė
* Šešovės
* Bartova
* Nemons (tek tėk parobežio)
Saulė

thumb|Saulė veizėma ėš Žemės
**Saulė** (sėmbuolis: ) īr G2 spėktrėnės klasės žvaiždie Paukštiu Taka žvaizdīnie, tēpuogė Saulės sėstėmas cėntros. Irinki anon sokas planėtas (terp anū Žemė), asteruoidā, kometas. Saulė īr 149,6 mln. km nu Žemės (tas atstoms vadėnams astruonomėnio vėineto).

Saulė īr dėdlē svarbė senuobėnie baltu vieruo, kāp daugomė kėtū senuobėniu vieru (kāp ontās inku *inti* kolts).

Kateguorėjė:Žvāzdės
Kateguorėjė:Saulės sėstema
Žemė

miniatiūra|Žemės vaizds ėš kosmosa
**Žemė** (sėmbuolis: , ) īr vėina ėš Saulės sėstėmas planėtu, esontė 149,6 mlrd. km nu Saulės (tretė vagol ėilė). Žemės omžios īr 4,57 mlrd. metu. Žėmė īr nuognē onėkalė vėsuo Saulės sėstėmuo ė būktās vėsuo Vėsatuo kuo anuo īr daugībė skīsta ondens, degounėis ė gīvū uorganėzmu.

Žemė tora vėina gomtėni palīduova – Mienoli.

Kateguorėjė:Saulės sėstemas planetas
Saulės sėstema

miniatiūra|upright=1.5|Saulės sėstema
**Saulės sėstėma** īr astruonomėniu kūnu sėstėma, katros cėntros īr žvaiždie Saulė. Irinki šėta diel gravėtacėjės sokas 8 planėtas (Merkorėjos, Aušrėnė / Aušruos žvaizdie, Žemė, Žėizdrė, Jopėteris, Satorns, Orans ėr Naptūns), nīkštokėnės planetas (Plutons, Cerera, Ėridė, &c.), planėtu satėlitā (Mienolis &c.), asteroidā, kuometas, kosmėnės dolkės.
Mienolis

thumb|Mienolis
**Mienolis** (sėmbuolis: ) īr vėinintelis gomtėnis Žemės palīduovs ėr artėmiausis anā kuosmėnis kūns. Mienolis tēpuogē ontros palē rīški (pu Saulės) dongaus objekts. Vėdotėnis atstoms terp Žemės ėr Mienolė īr 384,4 tūkst. km. Diel skėrtinga Mienolė apšvėistoma ėš Žemės veizamas Mienolė fazės. 

I Mėnoli bova nusilēdė̄ žmuonis. Šėtou pėrms padarė JAV prietelis Nėls Armstruongs 1969 m.

Mienolis īr dėdlē svarbos vėsū tautū mitoluogėjuo, tēpuogē ė baltu.

### Mienole košiejėms
[thumb|left|Mienolė [Lėbracėjė|lėbracėjės ė paziu kaitas anėmacėjė]]

Mienolis skrend i rinki Žemės elėpsėne uorbėta, diel ton nū anuos būn ne vėinuodo atstomo. Artiausē priartie lėgė 363 300 km, vuo tuoliausē būn lėgė 405 500 km. Nuors Mienolis skrend i rinki Žemės palē ton pate krītė, kāp Žemė sokas i rinki sava ašeis, bat diel letesne skrėdėma žmuogou, stebontiou Mienolė nū Žemės vuodėjė, ka Mienolis dongaus skliauto jod ėš vakarū i rītū šmuota. Kuožnās metās Mienolės notuolst nū Žemės par 3,9 cm.

Košiedams i rinki Žemės Mienolis prėklausuomā nū Saulės apšvėitėma matuos kuožna lėika kėtuoks – tas vadėnama **Mienolė pazė**. Abruozdielie galėt pavėiziet i Mienolė pazės. Pėlns mienolė cėklos ožtrunk 29,5 paruos.
## Mienolė pazės
thumb|right|Mienolė paziu kaita: Jauns ●, prīšpėlnis ◐, pėlnatės ○, Delčė ◑


Abruozdielis:Moon phase 0.png|Jauns mienolis
Abruozdielis:Moon phase 1.png|Prīšpėlnis
Abruozdielis:Moon phase 2.png|Prīšpėlnis (pėrms ketvėrtis)
Abruozdielis:Moon phase 3.png|Pėlniejontis prīšpėlnis
Abruozdielis:Moon phase 4.png|Pėlnatės
Abruozdielis:Moon phase 5.png|Delčė
Abruozdielis:Moon phase 6.png|Delčė (paskiausis ketvėrtis)
Abruozdielis:Moon phase 7.png|Delčė
Sorėnams

**Sorėnams** o **Sorėnama Respoblėka** () īr valstībė Pėitū Amerėkuo, pri Atlonta vuondenīna. Robėžiojas so Gajana, Brazilėjė ėr Prancozu Gviana. 

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
### Admėnėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė

Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Prancūzėjės Gviana

**Prancūzėjės Gviana** () īr Prancūzėjės ožjūrė dapartaments Pėitū Amerėkuo, pri Atlonta ondėnīna. Tor robežio so Sorėnamo ėr Brazilėjė. 

## Nūruodas
* Prancūzėjės Gviana uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:Pėitū Amerėkas valstībės
Kateguorėjė:Prancūzėjė
Žuolie

thumb|240px|Žuolės
**Žuolie** īr augals, katruo ontžemėnė dalės (stombris) nie somediejus, tūdie žėima aba par sausra sonīkst. Žuoliū žėidā tonkiausē būn smolkūs, žīdi onksti, dėdliausė augala dali sodara vegetatīvėnė dalės. Žuolė īr labā tonkos augals, ana deng milžėniškus pluotus, plint baisē spierē. Dėdlis šmuots žuoliū rūšiu prėgol varpėniu šeimā.

Žuolie, katra aug ne savuo vėituo šaukiama piktžuolė aba žuoliem. Žmuogou vertingas žuolės ī žuolīnā.

Vairūs žuoliū pluotā šaukiami pėivom, lonkuom, vejėm, ganīkluom.

Kateguorėjė:Augalā
Javā

**Javā** īr jiedėnē augalā, ėš katrū matėnas vėsa žmuonėjė. Anūs īr labā raikalėngu baltīmū, ongleondeniu, vėtamėnu. Ėš javū kepama douna, kuondėnterėnē jiedē.

Svarbiausi javā: kvėitē, mėižē, avėžas, suoras, kukurūzā, rīžē. 

Kateguorėjė:Augalā
Pėins

thumb|180px|Karves pėina stakans
**Pėins** īr žėndouliu pataliu ėšskirams skīstis anū vākams maitėntė. Pėins tor labā daug baltīmū. Karviu (kėtous kraštous ėr kėtū gīvūnu - uožkū, kopranogariu, arkliū ėr t.t.) pėins naudoujams kāp jieds. Ans īr geriams, ėš ano gamėnams svėists, smetana, juogorts, sūris, ledā, margarėns, varškie.

Kateguorėjė:Jiedē
Smetuona

**Smetuona** īr jieds, ėšdėrbams ėš soraugėntas grėitėnėles. Nuorėnt ėšdėrbt smetuona, rēk nogriebt grėitėnėle nu švėižē pėina. Ton grėitėnėle rēk soraugīnt ana laikont šėltuo vėituo. Smetuona īr naudoujama kėtū jiedū gamībā ėr kāp prėids. Kāp jiedis tonkiausē nauoduonama Šiauės Euruopas kraštūs, tamė terpė ė Žemaitėjuo.

Kateguorėjė:Jiedē
Medė

thumb|right|260px|Medė Plongės rajuonė

**Medė** īr žemės pluots, tonkē apaugės medēs. Ons īr gīvuosės gomtuos būsts, katramė savėškā gīvuo augalėjė ėr gīvūnėjė. Medės būn spīglioutiu mediu (taiga), spīglouitiu ė lapoutiu (mėšrōsis), tėktās lapoutiu, sobtruopėnis, omžėnā žaloujėntės ekvotuorėnē (selva) ėr kt. Medė īr nuognē svarbė žmuoniu gīvenėmė: ana doud medėina, vairius augalus, kremblius, gīvius, čīstie uora, prėtink puoėlsiou. 

Žemaitėjuo aug tonkiausē spīglioutiu medės (eglīnā ė pošīnā), tēpuogi īr beržū, apošiu, alksniu, lėipu, ōžoulū, ousiu ė kėtū mediu. Dėdliausės Žemaitėjės medės: Rėitava medė, Teneniu medė, Kuliū medė, Pagromontė medė, Karšovuos gėrė, Žagarės gėrė.