open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Žemaitėjės vieleva

thumb|200px|Žemaitėjės vieleva
thumb|200px|Onkstiau nauduota vieleva

**Žemaitėjės vieleva** - Žemaitėjės regėjuona vieleva. Ana 1994 metās bova patvėrtīnta Lietovuos heraldėkas kuomėsėjės. Ana īr vėina ėš nedaugelė svieta vielevu, katra nier stačiakompė (kāp Nepala vieleva). Vielevas dešėnie posie īr ilenkėms. Ont vielevas pavaizdouts Žemaitėjės gerbs. Flagštuoks (apvads) īr rauduons, kairiam šmuotė ponktīrėnis. Balta spalva sėmbuolėzoun guodėngoma, teisingoma, tėkiejėma, švėisa.

Pėrmuosės žėnės aple Žemaitėjės vieleva sėik 1565 m.[reikalingas šaltinis] 

## Nūruodas
* Aprašīms

Kateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė
Kateguorėjė:Vielevas
Žemaitėjės gerbs

thumb|right|Žemaitėjės gerbs
**Žemaitėjės gerbs** – rauduonam skīdė jouda ont ožpakalėniu kuoju stuovėnti meška so balto lenciūgo ont kakla. Žemaitėjės gerbs bova 1994 metās patvėrtints heraldėkas komėsėjės.
## Tēpuogė veizieket
*Žemaitėjės gimnos

Gerbs
Kateguorėjė:Gerbā
Vikipedėjė

:*Aple žemaitėška vikipedėjė veizėkėt *'čė**.''

**Vikipedėjė*' () īr daugiaruodė elektronėnė liousuojė [[encikluopedėjė]]. Ana naudun [[wiki]] ironga ėr īr korama vėsa svieta žmuoniū. Vikipedėjė gal redaugoutė kėikvėins nuorėntis, ožtenk torėtė [[internets|interneta]] naršīkle. 

Vikipedėjė startava [[2001]] m. [[sausė 15]] d. kāp *Nupedia'' prėids, ė grētā ėšpuopolerėjė. Vikipedėjės pradėninks īr Jimmy Wales. Vikipedėjė īr koriam ėvariausėm kalbuom, terp anū ė žemaitiu.

Kateguorėjė:Vikipedėjė
Licenzėjė

Vikipedėjė īr paremta GNU licenzėjė. Ana skelb, ka darbā padėrbtė ont GNU licenzėjės gal būt' keitami ė redagounamė be autuoriaus leidėma, bet pats atsakuot ož pruogramas klaidas.

kateguorėjė:Teisė
Vėlnios

[thumb|right|260px|[Vėlniaus arkikatedra bazilika]]

**Vėlnios** (liet. *Vilnius*) īr Lietovuos suostėnė.
Miests ikorts dvījū opiu – Nerėis ė Vėlniuos sotekiejėmė. Miestė gīven aple 560,2 tūkst. žmuoniū (2010). Vėlnios īr katalėkū arkivīskopėjės cėntros ėr nug 1579 m. onėversėtetėnis miests. Vėlnious miestā savivaldībė īr vienintelė Lietuvuo, golontė par do miesto (Vėlniu ė Grėgėškės).

## Istuorėjė

Vėlnios pėrma sīki bova pamėnavuots rašītėniūs šaltėniūs XII o., 1321 m. palėka žėnuoms pu konėgākštė Gedėmina 1323 m. rašītas gruomatas kopčėm. 1387 m. Juogaila davė Vėlniou Magdeborga teisės. Miesta herbė nu sena vaizdouts Šv. Kristuofuors, katros īr ė dabartėnemė miesta herbė.

Nu 1920 lėgė 1939 metū bova okopavots Lėnkėjės, bet prasidiejus II svieta vainā apėntās palėka Lietovā (kap LTSR).

## Koltūra

### Senamiestis

Vėlniaus senamiestis 1994 m. itraukts ė UNESCO svieta pavelda sāraša. Čė palėkė̄ nemažā autentėškū XIV–XIX o. bodninku.

XIV a. miestou basiplėtent palėka dabartėnė Ruotošės ākštie. Ana vīrava miesta planė ėr ėšrīškėna anuo spindolėni ėšdiestīma. XV–XVI o. spierē būdavuoti gotėkėnē plintū mūra bodninkā: prancėškuonu, bernardėnu, domėninkuonu vėinuolīnu ontsamblē, naujė̄jē kopčiu gildėju pastatā, Lietuvuos gotėkā būdingas arkėtektūras rosu cerkvės. Vėlnios diel sava poikaus kraštuovaizdė ėr arkėtektūras laikuoms vėina dailiausiu Euruopas suostėniu.

### Vieras bodninkā

Miestė ėšlėka nemažā (aple 30) variū stėliu bažninčiu. Garsiausės ėš anūm Šv. Onuos bažninčė ė Vėlniaus arkikatedra bazilika ī.

Ba katalėkėškū bažninčiu tepuogė īr ė kėtū vieru švėntuoviu. Vėlniou īr net 23 vėinuolīnā, daugiau nego bikatruo kėtuo Lietovus vėituo.

### Vėlniaus onėversėtets

Vėlniaus onėversėtets ikorts 1579 m. jiezoėtu ėr īr vėins seniausiu onėversėtetu Europuo.

## Sports
* FK Žalgiris
* FK Riteriai
* FK Vilnius Muotrėšku

## Rajuonā

Svarbiausė̄jė Vėliaus rajuonā:
* Ontakalnis
* Vėlniaus senamiestis
* Naujamiestis (Vilnius)
* Ožopis
* Pašėlātē
* Jostėniškės
* Lazdīnā
* Vėršoliškės
* Naujėninkā
* Šeškėnė
* Fabėjuoniškės
* Naujuojė Vilnė
* Ruokontiškės
* Žėrmūnā
* Šnėpiškės
* Pėlātė


Vaizdas:Vilnius.z.2006-08-10.jpg| Gedėmina pruospekts
Vaizdas:StAnnChurch002.jpg| Šv. Onuos bažninčė
Vaizdas:Vilnius old city.JPG| Vaizds i senamiesti ė fuonė ėškėlusius pastatus dešėniajamė Nerėis krontė
Image:GediminasCastle002.jpg|Gedimina tornis - Vėlniaus simbuolis
Image:VilniusLaNoche01.JPG|Vėlnios senamiestis nakti
Image:VilniusCatedral05.JPG|Kaliedu eglotė Vėlnioy prī katedras 2007 m.
Image:VilniusÁrbolNavidad01.JPG|Kaliedu eglotė Vėlniou 2007 m.


Kateguorėjė:Vėlnios
Kateguorėjė:Suostėnės
Pėrms poslapis/Senas

{|
| 



&nbsp;





&nbsp;
**Einamė̄jė straipsnē**



Šiuokė tuokė **statėstėka** kap daugie straisniu gal paveizietė  nauduotuojė poslapė.

Aple žemaitėška vikipedėjė rašuoma žornalėstu. Atšvėistū straipsniu sārašos, kor īr pamėnavuota žemaitėška vikipedėjė, īr pakabints .

**Dėdlē svarbė !!! Nuognē kvėito prisėdietė.**





&nbsp;
**Kėti WikiMedėjos pruojekta**









&nbsp;
**Baltu kalbū vikipedėjės**




 Vikipedėjė Žemaitėška&nbsp; Vikipedija lietuvių kalba&nbsp; Vikipedija latviešu valoda&nbsp; Latgalīšu vikipedeja Prūsiska wikipēdija



fiu-vro:
Žemaitiu rašība

**Žemaitiu rašība** goldoma luotīnėškas abecelės raidiem ė keliuom papėlduomuom raidiem. 
Žemaitiu rašībuo egzistoun vėina raidie, katruos niekor kėtor nier: ė ėlguojė. Ta "ė ėlguojė":
left|thumb|upright=1.5|Megenėmā Mac'ė
kateguorėjė:Žemaitiu kalba
Tėkruojė Jiezaus bažninčė

**Tėkruojė Jezaus bažninčė** (kin. 真耶穌教會) - valna pruotestontėška krėkščiuonėškas krīptėis tėkintiūju bėndruomenė, ikorta Pekėnė (Kėnėjuo) 1917 m. prigol aple 1,5 mln. prieteliu.

## Pamatėnē vieras duoktrėnas teigėnē
# „**Švėntuosės Dvases** gavėms, liudėjėms kalbiejėmo kalbuom, īr Dongaus Karalīstes paveldiejėma garantėjė.“
# „**Krėkšts ondėnio** – sakramėnts grieku atleidėmou ė atgėmėmou. Krėkštėjama naturalio gīvo ondėnio kap upie, jūruo a šaltinie. Krėkštėjantīsės, katros jau īr pakrėkštīts ondėnio ė Švėntuojė Dvasė, krėkštėj Viešpatėis Jiezaus Kristaus vardo. Krėkštėjamasis tor vėsėškā pasinert i undinė palėnkės galva veido žemīn“ 
# „Kuojū mazguojėma sakramėnts leid vienītėis su Viešpačio Jiezum Kristum. Uns tēp pat visumet primėn, ka rēk turiet meilės, švėntoma, kokloma, atlaidoma ė paslaugoma, kikvėinam pakrėkštītam ondėnio tor būt nuplautas kuojas Jiezaus Kristaus vardo. Kuojas mazguo vėins kėtam, kumet tik īr tinkama“
# „**Švėntuojė Komunėjė** īr sakramėnts, skėrts paminavuotė viešpatėis Jiezaus Kristaus smertė. Uns leid mums su anou dalintėis mūs viešpatėis kūno ė kraujo, ka mes turietomem omžėna živata ė būtomiem prikeltė Paskotėniuojė Teisma dėina. Tas sakraments turietom būtė laikuoms kou dažniau. Nauduojama tik nerauginta douna ė vīnuogiū sultīs.“
# „**Šaba dėina**, septintuojė savaitės dėina (šeštadienis), īr Švėnta Dėina, palaiminta ė pažėnklinta Dieva. Anuos laikuomasi Viešpatėis maluonė Dieva kūrėma ė išganīma prisimėnėmou i su omžėna puoėlsė vėltėm atēnontiam givenėmė.“
# „**[[Jėzus Kristus]]** - žuodis, katras tapa kūno, nūmėrė unt krīžiaus diel nusidiejeliu atpėrkėma, tretė dėina prisikielė ė pakėla i Dongo. Uns īr vėinintelis žmonėjės ėšgelbėtuos, dongaus ė žemės sotvėries ė vėinintėlis tėkros Dievs".
# „**[[Švėntuojė Biblėjė]]**, katra apem sena ė naujė testamėntus īr ikviepta Dieva, ėr īr vėinintelė raštėška tiesībė ė standarts Krėkščiuonė gīvenėmou“
# „**[[ėšgelbiejėms]]** īr douts ėš Dieva maluonės par tikiejėm. Tėkontė̄jė privala pasikliaut Švėntāja Dvasia sėikdamė šventoma, tam ka pagerbtom Dieva ė mīlietom žmuonėjė“
# „Tėkruojė Jiezaus bažninčė ikorta mūsa Viešpatėis Jiezaus Kristaus par Švėntuojė Dvasė par “paskutėnė līto” īr atkorta tėkruojė apaštalu čiesu bažninčė.“
# „Dieva ontros atējėms ivīks paskotėnė dėina, kumet uns nužėngs ėš dongaus teistė svieta: duorė̄jė gaus omžėna givenėma, vuo griešnė̄jė bus omžėnā pasmerktė smertē“

Kateguorėjė:Naujas vieras
Kuruvs

**Kuruvs** ī miests pėitrītiū Lėnkėjuo, tarp Pulavu ė Lioblėna, pri Kuruvkas opės. Rajuona cėntros, katros priklausa Lioblėna vaivadėjē. 2820 prietelē (2014 metūs).

Tarpė 1431 ė 1442 gava Magdeborga teisė.
Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Riports

**Riports** (da gal būtė vadėnams - **Rīports**, **Rībports**) - īr rajuons pėitū Klaipėduo. Literatūriškā vadinams **Žvejības uosta rajuons** ().

## Istuorėjė

Ripuorts bova ėkorts XX omžiaus vėdorie, pastatios daugiabotius gīvenamūsius numus. Lėgė ton čėštās bova nadėdelės kaimalės, katruo gīventuojā daugiausē bova žvejā.

## Susisėikims

I Riportā galėma pakliūtė miestā autuobosās: 1, 3, 9, 12, 13. 

## Gatvės
Dėdliausės gatvės īr: Mėnėjės, Kalnopės, Naikopės.
Mėnkesnės gatvės - Solūpės, Nemona.

## Uorganėzacėjės
Žvejības ousts īr daugiausē givenamāsis rajuons, ale čė veik keleta uorganėzacėju, tonkiausē pri ousta dėrbontės imonės. Tāp pat čė veik Klaipiedas universėteta Suocēlėniu muokslu fakoltets, Klaipiedas keleivėnė transpuorta ėstaiga (lėgė 2010 m.), Lietovuos Krauja cėntra Klaipiedas padalinīs ė kėtas uorganėzacėjės.

## Nuoruodas
*Klaipėdas miesta svetainė
*Klaipiedas Keleivinis Transports
*Klaipiedas Universitets Socialinių Mokslų fakultets
Mens

miniatiūra|Mens
**Mens** - gal būtė suprontams, kāp:
* kurībinės tikrouvės atspindys (Dailie)
* kuri nuors kurībinės tikruovės atspindiejėma sritis
* muokiejėms kon tā dailē dėrbtė
* imėnėms, mislie
* atmėntis
* visoumenės sāmuonės fuorma.

**Mens** apjem tuokės žmuogaus veikluos srītės: 

* arkitektūra (īr lotīnėšks žuodis – architectura ė graikėšks – architektonikē, ė reišk statības mena);
* choreograpėjė (mena vaizdā koramė šokė pagrindo, korės derėnams so mozėko);
* cirks (vaizdā sosejė so žmuogaus jiego ė mėklomo, dresieroutās žvierims, vėsuokėi triokā so anās);
* ekspresionizmos (išraiškas mens, sbūdings dailē, literatūrā, tetrou);
* fluorizmos (paveikslu kūrėms iš džiuovintu augalū);
* kaligrapėjė (gražė rašīma mens);
* kins (judous pilmouts vaizds so garsās – kalba, mozėka); 
* kosmetika (procedūras, koriuos palaika žmuogaus išvaizda ė gražoma);
* literatūra;
* puoezėjė; ė t.t.

## Nūruodas
Mens Paėiška

Kateguorėjė:Mens
Kauns

**Kauns** () – ontros vagol dėdloma Lietuvuos ė ketvėrts Baltėjės šaliū miests, ėšsėdiestės šalėis cėntrėniam šmuotė, Nemona ė Nerėis santakuo, aple 100 km i vakaros nug šalėis suostėnės Vėlniaus ėr aple 214 km i rītos nū oustamėistė Klaipiedas. Svarbos pramuonės, transpuorta, muoksla ė koltūras cėntros. „Laikėnuojė Lietovuos suostėnė“, 2022 m. Euruopas koltūras suostėnė. Kauna apskrėtėis, miesta savivaldībės, Kauna rajuona savėvaldībės, arkivīskopėjės cėntros.

Kauns 1920–1940 metās bova Lietovuos suostėnė. Nu 2023 m. Kauna muodernėstėnė arkitektūra, katruos tonkē gal rastė miesta cėntrė, īr irašīta i UNESCO pavelda sāraša. 1939 metās miestė bova sorėngts tretėsis Euruopas vīru krepšėnė čempijuonats.

## Žmuonis

Miestė gīven aple 288 tūkstontiu žmuoniū, gīventuoju stėpē somažiejė diel emigracėjės. Miests dėdlē akademėšks, magtīnga dalės Kauna prieteliu īr stodentā, profesuorē, aba kėtēp sosėrėšėn so muokslo, teknuoluogėjuom.

Kaunė gerā vīstuoma transpuorta infrastroktūra, miestė īr 34 piestiūju ė transpuorta tėlptā. Palē tautībė miestė gėven 93 pruoc. lietoviu, 4 puoc. – rosu ėr 3 pruoc. kėtū tautu prieteliu. Kaunė stodėjaun žmuonis ėš vėsa Svieta. Dėdlis šmuots anū stodėjoun medėcėna.

thumb|left|200px|Laisvės aliejė Kaunė

thumb|left|200px|Kauna pėlės

## Transpuorts
Kauns īr glabnos Lietovuos transporta ė logėstėkas cėntros.
Šalėp Kauna, Karmielavuo, īr Terptautėnis Kauna uora ousts, katros gal aptarnaut vėsuokė tėpa liektovos. Kauns īr glabnos gelžkelė mazgos. Par miesta ēn krūva glabnū transporta keliū.
Rīnga

**Rīnga** īr Latvėjės suostinė, ėšsidiestius prī Rīnguos īlonkas, šalėp Daugovuos žiuotiū. Ana īr dėdliausis ė glabniausis pramuonės, versla, koltūras ė pėnansu cėntros Baltėjės šalīsė, ė šaukiama Baltėjės suostėnė. Gīventuoju skaitlios – 698 529 (2016 m.)

Rīnguos senamiestis īr ītraukts i UNESCO Svieta pavelda sāraša. Miests truopnē garsos gausė *Art Nouveau* arkėtektūra, krūvuo gal līgintė so Viena, Sankt Peterburgo ė Barseluona, tora gerā ėšsilaikiosi senamiesti.

Miesta 1201 m. Daugovuos saluo ikūrė vīskops Alberts, katros bova ė Kalavėjoutiu uordėna īkūries (1202 m.).

thumb|left|180px|Miestė īr daug poikē tvarkomu skvierieliu
thumb|left|180px|Operas i baleta teatros

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Gargždā

**Gargždā** () īr miests vakarū Žemaitėjuo, pri Minėjės opės, 17 km i rītos nu Klaipiedas. Klaipiedas rajuona cėntros.

thumb|left|200px|Gargždū bažninčė

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā
Vikimedėjė

thumb|143px|right|Vikimedėjės luoguotips
**Vikimedėjė** - tuoks fuonds, katros kuroun ė kėtēp gluobuo Vikipedėjė. 

Fuonda pėrmininks īr verslėninks ė filantruops Džims Veilsos.

Kateguorėjė:Vikimedėjė
Lietovuos gimnos

**Lietovuos gimnos** da īr oficēlē vadėnama *Tautiška Giesmė*. Autuorios - Vincas Kudirka.

## Žemaitėškā

:Lietova, Tievīnė mūsa,
:To dėdvīriu žemė,
:Ėš praeitėis Tava sūnā
:Lai stėprībė sem.

:Lai Tava vākā ēn,
:Vėin takās duorībės,
:Lai dėrb Tava naudā
:Ė žmuoniu gerībē.

:Lai saulė Lietovuo
:Tomsībės prašalėn,
:Ė švėisa, ė teisībė
:Mūsa žėngsnios telīd.

:Lai meilė Lietovuos,
:Deg mūsa šėrdīs,
:Vardan tuos Lietovuos
:Veinībė lai žīd!

## [[Lietoviu kalba|Lietovėškā]]

:Lietuva, Tėvyne mūsų,
:Tu didvyrių žeme,
:Iš praeities Tavo sūnūs
:Te stiprybę semia.

:Tegul Tavo vaikai eina
:Vien takais dorybės,
:Tegul dirba Tavo naudai
:Ir žmonių gėrybei.

:Tegul saulė Lietuvoj
:Tamsumas prašalina,
:Ir šviesa, ir tiesa
:Mūs žingsnius telydi.

:Tegul meilė Lietuvos
:Dega mūsų širdyse,
:Vardan tos Lietuvos
:Vienybė težydi!

Gimnos, Lietovos
Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā
Šatės

**** () - gīvenvėitė Skouda rajuonė, ī vakaros no Barstītiū, Šatiū seniūnėjuo. Seniūnėjės centros. Anuo gīven 457 prietelē. Miestalie īr Šv. Juona Krėkštītuoja bažnītalė.

## Istuorėjė
Čė liōb dėdlė Šv. Juona Krėkštītuoja atlaidā terpokare gadīnie.
2001 metās gīvenvėitie gīvena 457 žmuonis.

kateguorėjė:Skouda rajuona gīvenvėitės
Papė

thumb|250px|Papės švītorīs

**Papė** (liet. - *Papė*, lat. - *Pape*) - īr suoda Latvėjuo, Rocavas savėvaldībie, ont Baltėjės jūras kronta. Stuov švītorīs.

Kateguorėjė:Latvėjė
Istuorėjė

**Istuorėjė** īr muokslos, tėrontis vėsoumenės raida, tautū, valstībiu praeiti. Istuorėjė apīm īvīkius aple muoksla, mena ėr literatūra.

## Tradicėnė istuorėjės perijuodizacėjė

* **[[Prīšistuorė]]**. Nu žmuogaus atsėradėma ligė rašītėniu šalteniu ėr cėvėlėzacėjės atsiradėma (onkstiausē 4000 m. pr. Kr.) 

*Kūlė gadīnė,
*Bruonzas gadīnė,
*Gelžėis gadīnė.

* **[[Senuobės istuorėjė]]**. Nu pėrmū cėvėlėzacėju ligė Vakarū Romas Imperėjes žlogėm (476 m.).

* Senuosės cėvėlėzacėjės,
* Antėka.

* **[[Vėdoromžē]]**. Nu Vakarū Ruomas Imperėjės žlogėma ligė Dėdliūju geuograpėniu atradėmu (1492 m.),
* **[[Naujė̄jė laikā]]**. Nu dėdliūju geuograpėniu atradėmū ligė Pėrmas svieta vainuos pabėnguos (1918 m.),
* **[[Naujausė̄jė laikā]]**. Nu Pėrma svieta vainuos pabėnguos ligė šiū dėinū.

Kateguorėjė:Istuorėjė
Muotiejos Valončė

**Muotiejos Valončios** (liet. – *Motiejus Valančius*; 1801 m. vasarė 16 d. – 1875 m. gegožė 17 d.) – bova Žemaitėjės vīskops, rašītuos, koltūras veikies. Ons bova gruožėnės literatūrās pradininks Lietovuo ė Žemaitijuo.

thumb|Muotiejos Valončė|right

## Biuograpėjė
Muotiejos Valončė gėmė 1801 metās vasarė 16 d. mėrė – 1875 metās gegožė 17 d. Gėmė Nasrienu kaimė (Kretingas rajuonė). Muokies Žemaitiu Kalvarėjės domininkuonu muokīkluo, Varniū konėgū seminarėjuo, Vėlniaus dvasinie akademijuo.

Lėgė 1863 metu sukėlėma Muotiejos Valončė kūrė muokīklas, katrūs bova muokama žemaitėškā ė lietovėškā. M. Valončė kuovuojė prīš pėjuokus, rūpėnuos kninguom ėr anū platėnėmu Žemaitėjuo ė Lietuvuo.

Ons nedavė sutėkėma 1863 metu sukėlėmou, nuors paslaptiuom riemė pėningās.

Muotiejo Valončė pastuovē sekė cara valdė. Anou palaikė vėsa Žematitėjės dvasininkėjė ė žmuonės.

## Darbā
* „Žemaitiū vėskupėjė (1848 m.)“,
* „Patarles žemaitiū (1867 m.)“,
* „Palonguos Jozė (1869 m.)“.

Valančius,Motiejus
Valančius
Valančius, M.
Tiltā

**Tiltā** (, ) īr suoda Latvėjuo. Ana rondas i šiaurės posė nu Daugpėlė miesta. Suoduo gīven 37 žmuonis.

kateguorėjė:Latvėjės gīvenvėitės
Pīmpėninkā

**Pīmpėninkā** () īr Klaipiedas miesta dalės, esontė miesta pėitėnėm šmuotė, anuo stuov XX o. 8-9 dešimtmetie ėšbūdavoutė nomā. Pīmpėninkūs īr Žvejū koltūras rūmā, katrūs tonkē nūtīnk kuoncėrtā, pamėniavuonėmā ė kėtuoki švėntėmā. Vēk krautovės. XX o. pabėnguo ė XXI o. patiuo pradiuo Pīmpėninkūs liuob nūtīks šuokē ė katrūs soēt ė sovažiout šmuots jaunėma. Tuo gadīnie dėrba klobs „Pempininkai“. Onkstiau Pīmpėninkūs vēkė Klaipiedas miesta trets puolėcėjės puoskīris.

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
HTML

**HTML** (ongl. - Hypertext Markup Language) pėlns pavadėnėms hiperteksta žīmiejėma kalba. Ta īr kuompiuteriu pruogramavėma kalba, katra īr skėrta pruogramoutė internetėnius poslapius. 

## Elementā ėr atributā
Glavns HTML kalbas vėinets īr elements. Kāp ėr XML, HTML elements tor varda ėr gal torėt bėkoukė skaitlio atrėbuto. Elementa vėduo gal būť tekstos ėr kėtė elementā. Tekstos, ėr dukterinē elementā gal kartuotėis ėr eť bet katra tvarka.

Elementa atribotā tor varda ėr reikšmi.
Je galėmi atribota nenuruodomė, paprasta galioun sutartas nutīlėjėma taisīkles. Pavīzdžiou, HTML fragments naraudona&lt;**font** color="red"&gt;&lt;**b**&gt;r&lt;/**b**&gt;raudona&lt;/**font**&gt;neraudona tor do elementos. 
Katras elements - (**font**) perjūng rodoma teksta spalvo ė raudono. 
Tuon elementa vėdou esantis ontrasis elements (**b**), perjungontis šrifto ė parīškinto. 
Pėrmasis elements tor vein atributo (**color**) so reikšmi **red**. Ontrasis elements atributu natur.

HTML kode atributu reikšmes rekomendoujama apgaubtė kabotėmės, nuors HTML 4.01 standarts ton nereikalaun.

Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Žemaitiu abėcėlė

**[[Žemaitiu kalba|Žemaitiu]] abėcėlė** tor 32 ruodbalsės:

### Istuorėjė
Dabartėnė ortograpėjė nusistuoviejė XX omžė pabėnguo.

### Brailė rašts
2021 metās amerėkuons Haris Maubriejos pritaikė brailė rašta žemaitems.
miniatiūra|746x746px

Kateguorėjė:Žemaitiu kalba
Internets

**Internets** - da kituoks pavadėnėms īr lietovėškā *žėnētinklis*. Žīmiejėms īr tuoks 

Pvz., http://bat-smg.wikipedia.org/ (**Vikipedėjė žemaitiu kalbuo**)

Internets īr nauduojāms siūstė doumenims terp kuompioteriu.

Pirms TCP/IP interneta tinklos bova sokorts 1983 m. sausė 1 d. Jongtėnėsė Valstėjūs, Nacēnalėniu muokslu gropės.

## Kāp vēk
;Internets daba tor do protokuolo: IPv4 ėr IPv6. Daba daugiausē nauduonams IPv4.
;Kāp vėins kuompioteris siont domenis kėtam: TCP ėr UDP daugiausē nauduonams.
;Pruogramas slouksnės: HTTP, FTP ė kėtė protokuolā īr valduomė kuompioterė pruogramas.

Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Auksuodė

thumb|right|230px|Auksodės koplītstolpis, 2005 m.
**Auksuodė** (aba Auksūdīs, ist. šaltiniūs – *Auxudī*) ī kaims Mažeikiu rajuonė, Laižūvos seniūnijuo, 15 km ī šiaurės rītus nu Mažeikiu. 2001 metās bova 400 gīventuoju.

## Istuorėjė
Istuoriniūs šaltiniūs pamėnavuota 1661 m. Vėikšniū seniūnėjės invėntoriou, katram ī nuruodomi 3 dūmā (kėimā). Kėtam tous patės seniūnėjės 1775 metu duokomėntė jau sorašītė 29 kėimā, katrėi prīvaliejė i Vėikšniū dvara atvežtė 20 šėina vežėmū, sumuokietė 1120 činša. Tam patiam duokomėntė pamėnavuota, ka Auksuodie ī dvė karčiamė, katrėdvė prigola Zelmā.

1902 m. Auksuodie bova 645 gīventuojē, 1923 m. – 108 ūkē, katrūs gīvena 693 žmuonės. 1959 m kaimė bova 496, 1979 m. – 496 gīventuojē. Nu 1934 m. vēkė pradėnė muokīkla. Šiou čieso īr medecėnas ponkts, bėbliuoteka.

## Pavadėnėma kėlėms
Šaknės *auk* – kėlos nug žuodžē auka, aukuotė, vuo dėmou *sūd*, rasiet, ī bendra prīgėmėma kap ė *sūduva*, katros rēšk „klompīnė raistė“, „okės“, „garmalā“. Vėitas žmoniū pavadėnėms kėldėnams ėš auksa varda.


Vaizdas:Auksudzio koplytstulpis 2005-08-03 resize.JPG
Vaizdas:Auksodes malunas, 2066-09-28.jpg|UAB „Auksodės malūnas"


Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Mėška rajuons

**Mėška rajuons** aba **Medė rajuons** () īr Klaipiedas miesta dalės šiaurėnem miesta šmuotė. Rajuonė duomenoun rauduonu plītū 5-12 aukštū nomā. Mėkrarajuons ėšbūdavuots XX o. pabėnguo, aple 9 ė 10 dešīmtmetius. Bodīnku renuovacėjė prasėdiejė XXI o. ontram dešīmtmetie.

Kateguorėjė:Klaipiedas miesta dalīs
Laižova

**Laižova** () - miestalis Mažeikiu rajuonė, 15 km ī šiaurės rītus nūg Mažeikiu, pri Latvėjės respoblėkas robežė; Laižuvuos cėntrė īr Laižovuos Švt. Trejībės bažnīčė.

## Istuorėjė
1661 m. Laižova pėrma karta pamėnavuota kāp miestalis. 1713 m. Laižovā suteikts savaitėnio torgaus privėlegėjė. Laižovuo nu 1876 gīvena ė klebuonava poėts Ontans Vėinažėndis. Mėrė 1892 m., palaiduots Laižovuos kapūs. Tuo pačiuo bažnīčiuo īr klebonavės Jouzos Tumas Vaižgonts. Vainuos pabenguo šėta bažnīčė sodegė. 1944 m. bova pastatīta naujė bažnīčė. Gīventuoju skaitlios: 1902 m. - 386, 1923 m. - 796, 1940 m. - 1000.


Vaizdas:Laizuvos baznycia, 2006-09-28.jpg|Laižovuos bažnīčė
Vaizdas:Laizuva, 2006-09-28.jpg
Vaizdas:Laizuva, Kurso gatve, 2006-09-28.jpg|Kurša ūlīčė


Vaizdas:Laizuvos mokykla, 2006-09-28.jpg|Muokīkla
Vaizdas:Vienazindzio kapas laizuvoje, 2006-09-28.jpg|Poeta ė konėga Ontana Vėinažėndė kaps Laižovuos kapūs
Plėnkšiu ežers

**Plėnkšiu ėžers** īr Mažeikiū rajuonė, Šėrkšnienu ė Seduos seniūnėjuos, 5 km i pėitrīčius nū Seduos. Ežers prėklausa Plinkšiū kraštuovaizdė droustėniou. Šiaurėniam ežera krontė īr torėstinis kaimalis - Plėnkšės.
Suoda

[thumb|right|240px|Tradėcėnis kaims Žemaitėjuo ([Mačiūkē)]]
miniatiūra|240x240px|Suoda
**Suoda, kaims** - prieteliu gīvenvėitė, katra mažesnė ož miesta. Tonkiausē suodna laikom lėgė 5000 gīventuoju torinti gīvenvėitė, bat skėrtinguosė šalīsė ton skaitlē īr navėinuodi, pvz.: Japuonėjuo lėgi 30 tūkst.

Kateguorėjė:Geuograpėjė
Stombrā

**Stombrā** īr kaimalis Mažeikiu rajuonė, Laižovuos seniūnėjuo, 9 km i šiaurės rītus nug Mažeikiu.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Joudeikē

**Juodeikē** - kaimālis Mažeikių rajuone Mažeikių apylėnkės senionijo, vakarėniame Žėbėkų tvėnkinio pakraštie, 4 km ī šiaurę no Ruzgių. 

Suoduo īr Mažeikiū alektrėnė, vakaruos nuteists gėlžkelis, īr AB Mažeikiu napta.
Vadakstė

**Vadakstė** īr opės, Vėntuos ėntaks. Opės ėlgoms Lietovuos terėtuorėjuo īr 7,8 km. Vadakstė tek palē Latvėjės-Lėtovuos robežio.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Latvėjės opis
Orlen Lietuva

[thumb|left|200px|Do naujė rekordėne dīdloma reaktorē keliaun i Mažeikiū Napta tėis [Žėdėkās 2008 m. bėrželė 20 d.]]
**Orlen Lietuva** (liōb būt **AB Mažeikiu napta**) - energetėkas kuoncerns Lietuvuo, katron nū 2006 groudė valda Lėnkėjės koncėrns „PKN Orlen“. Ton bėndruovė tor 84,36% akcėjū.

Bėdruovė īr Mažeikiu rajuonė, 20 km nū Mažeikiu, Juodeikiū kaime, šalėp Latvėjės ė Lietovuos robežiaus. Ton īr dėdliausė naptas apdėrbėma dėrbīkla Baltėjės valstībies.

## Nūruodas

* Orlen Lietuva
Porplē

**Porplē** ī kaimalis Mažeikių rajuonė, Laižuvos seniūnėjuo, 14 km šiaurės rītus nū Mažeikių. Kaimē īr išlėkės sėnuobėnis malūns, katrame vēk kavėnė-restorans.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Krakē

**Krakē** – kaimalis Mažeikiu rajuonė, Mažeikiū apīlėnkės seniunėjuo, 4 km i pėitrītius nug Mažeikiu, prī kelė – Mažeikē-Vėikšnē. Pėitinio šmuoto tek Vėnta.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Vėikšnē

**Vėikšnē** () - miestalis Mažeikiu rajuonė pri Vėntas opės, 13 km ī pėitrītios nu Mažeikiu. Vėikšnē īr Veikšniū seniūnėjės cėntros. Miestalie īr Vėikšniū Šv. Juona Krėkštītuojė bažnīčė ė parapėjė, senė̄jė kapā, gėmnazėjė, isikūrusė Vėntuos regijuonėnė parka direkcėjė. Vėikšniūs īr avėjacėjės pradėninka Lietovuo A. Grėškevėčiaus, vaistėninka V. Aleksandravėčiaus muziejē.

## Žīmūs prietelē

*Mėkuols Bėržėška
*Vacluovs Bėržėška
*Vėktuors Bėržėška

## Nūruodas

*Aple Vėikšnius
*Aple Vėikšnius
*Aptiekas moziejos
*Aptiekas moziejos
*Trompā aplė Vėikšniūs
*Vėikšniū vėdorėnė muokīkla
*Vėikšniū gėmėniū ė krėkštū kninga
*Vėikšniū bėndroumenės poslapis
*Avėjacėjės pradėninka Lietovuo A. Grėškevėčiaus muziejos
Vėnta (opės)

**Vėnta** (latvėškā ė lietovėškā *Venta*) īr opės šiaurės Žemaitėjuo, Lietovuo ė Kuržemie, vakarū Latvėjuo. 

## Tiekmie

Prasėded Kelmės rajuonė, Veniū apīlinkie, 10&nbsp;km i pėitvakariu posė nu Ožvėntė. Pradiuo tek i šiaurės rītū posė; paskum nu Vėntas-Dobīsas perkasa tek i šiaurė par Koršienus Šiauliū rajuonė; tropoti aukštiau Papėlies, opė priartie prī Šiauliū-Mažeikiu gelžkėlė ė pasok i šiaurės vakarū posė, tek par Akmenės ė Mažeikiu rajuonus. Nu Leckavuos 3&nbsp;km teka Latvėjės robežiom vuo paskum par Latvėjė i šiaurė ė šiaurės vakarus. Šalep Kuldīgas miesta Vėntuo īr nuognē platos kriuoklis (Vėntas kriuoklis), katron aukštoms īr 2 m. Vėnta ītek i Baltėjės jūra prī Latvėjės oustamiestė Vėntspėlė. 

## Ėntakā

Dėdliausė ėntakā:
*kairė̄jė: Aunova, Žīžma, Ougīs, Virvītė, Šerkšnė, Vardova, Lūšės, Letėža, Škervelis, Kuojė, Ēnava, Liejiejopė, Padorė;
*dešėnė̄jė: Knėtuojė, Amalė, Ringova, Dabėkėnė, Vadakstė, Zanė, Klūga, Cėicerė, Puonakstė, Ėda, Rėižopė, Abava, Varžopė, Kamarcė.

## Hidruoluogėjė

Vėdotėnis opės nūlīdis Lietovuo īr 85&nbsp;cm/km. Aukštopie vaga īr 3–5 m platoma, nu Ožvėntė lėgė Vardovuos žiuotiū platoms īr 30–50 m. Būdings vaguos gīloms īr 1–2 m. Aukštopie īr daug kūlėnioutu rievu. Būdings slienė platoms īr 0,3-0,8&nbsp;km. Sruovės bistroms īr 0,1-0,4 m/s. 

Ondens līgis par metus svīruo Papėlie 4 m, prī Abavas žiuotiū - 12 m. Opė ožšāl tonkiausē groudė pabėnguo, onkstiausē lapkrėstė vėdorie. Dėdliausis leda stuoroms būn nu 58&nbsp;cm (žemopie) lėgė 90&nbsp;cm prī Papėlies. Leda donga aukštopie ė vėdoropie laikas 54-74 dėinas. Pavasarė čieso prī Papėlies opė nutek 41 %, vasaras čieso 6 %, rodenė čieso 20 %, žėimas čieso 27 % vėsa metėnė ondens kėikė.

## Reikšmie

Prī Ožvėntė padarīts 17 ha tvenkėnīs. Vėntas slienis prī Papėlies īr paskelbts geoluogėnio draustėnio. Opės vėdoropis patenk i Vėntas regėjuonėni parka. Lietovuo prī Vėntas īr 5 miestā: Ožvėntis, Koršienā, Vėnta, Vėikšnē, Mažeikē.

Seniau vuokītē opė liuob mėnavuotė kāp *Windau*, vuo lėnkā - kāp *Windawa*.


Vaizdas:Virvytes ir Ventos santaka ties Santekliais 2006-08-11.jpg|Virvītės ė Vėntas sotekiejėms
Image:Kuldyga. ventos krioklys, 2006-09-22.jpg|Koldīgas kriuoklis
Vaizdas:Venta ties Palnosais, 2006-08-15.jpg|Vėnta prī Palnuosū
Vaizdas:Ledonesis2.jpg|Leduonėšis Vėntuo, 2006 m. pavasari


## Nūruodas
*Aple Vėnta „Mažeikiu krašta encikluopedėjuo“
* XX o. pr. Vėntas opė Brokhauza encikluopedėjuo  

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Latvėjės opis
Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Vėnta (miests)

**Vėnta** () īr miests Akmenies rajuone, terp Vėikšniū ė Papėlės, dešėniam Vėntas krontė, vėngioutam opės roužė. 2155 gīventuojē (2023 m.) Seniūnėjės cėntros. Pabūdavuota Švt. Panuos Nėkalta Prasėdiejėma bažnīčė. Šiaurėnio robežiom ein gėlžkelė lėnėjė: Šiaulē-Mažeikē.

## Istuorėjė
Onkstiau Vėnta bova miesta tėpa gīvenvėitė, 1995 m. palėka miesto.

Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā
Kateguorėjė:Akmenės rajuona gīvenvėitės
Mastis

**Mastis** - ežers Telšiū rajuonė, prī Telšiū. I anon itek Dorbėna opalis, Talša ėr ėštek Mastopis. Ežerė īr 44 a. sala. Nu miesta ana sonkē matuos. Rītūs žmuonės vasaruo miegst atētė maudītėis.

thumb|left|250px
Lordi

thumb|right|260px|Lordi 2023.

**Lordi** īr suomiu mozėkas gropė, katra so daina "Hard rock hallelujah" 2006 metās ėšluošė euruovėzėjės dainiu kuonkorsa.

Anėi vėslaik dainiuo so kaukiem, todie stebėn žmuonis.

## Dabartėnē gropės narē

* Mr. Lordi - vuokalėsts (1992-)
* Hiisi - buosėnė gitara (2019-)
* Amen - gitara (1996-)
* Mana - būgnā (2012-)
* Hella - klavišėnē (2012-)

* OX - buosėnė gitara (2005-2019)
* Awa - klavišėnē (2005-2012)
* Otus - būgnā (2010-2012)
* Kita - būgnā (2000-2010)
* Enary - klavišėnē (1996-2005)
* Kalma - buosėnė gitara (2002-2005)
* Magnum - buosėnė gitara (1999-2002)
* G-Stealer - buosėnė gitara (1996-1999)

## Dėkografėja

### Albomā
* Napalm Market (1993)
* Bend Over and Pray The Lord (1997)
* Get Heavy (2002) 
* The Monsterican Dream (2004) 
* The Monster Show (2005) 
* The Arockalypse (2006) 
* Deadache (2008)
* Zombilation - The Greatest Cuts (2009)
* Babez For Breakfast (2010)
* Scarchives Vol. 1 (2012)
* To Beast or Not To Beast (2013)
* Scare Force One (2014)
* Monstereophonic – Theaterror vs. Demonarchy (2016)
* Sexorcism (2018)
* Killection (2020)
* Lordiversity (2021)

### Singlā

* Would You Love a Monsterman? (2002)
* Devil Is a Loser (2003) 
* Blood Red Sandman (2004) 
* My Heaven Is Your Hell (2004) 
* Hard Rock Hallelujah (2006) 
* Who's Your Daddy? (2006) 
* It Snows In Hell (2006) 
* They Only Come Out At Night (2007)
* Beast Loose In Paradise (2008)
* Bite It Like a Bulldog (2008)
* Deadache (2008)
* This is Heavy Metal (2010)
* Rock Police (2010)
* The Riff (2013)
* Hug You Hardcore (2016)
* Your Tongue’s Got the Cat (2018)
* Naked in My Cellar (2018)
* Shake the Baby Silent (2019)
* I Dug a Hole in the Yard for You (2019)
* Like A Bee To The Honey (2020)
* Believe Me (2021)

### Fėlmuograpėjė

* Would You Love a Monsterman? (2002)
* Devil Is a Loser (2002)
* Blood Red Sandman (2004)
* Hard Rock Hallelujah (2006)
* Who's Your Daddy? (2006)
* Would You Love a Monsterman? (2006 version) (2006)
* It Snows in Hell (2006)
* Hard Rock Hallelujah Eurovision Edition (2007)
* Bite It Like a Bulldog (2008)
* This is Heavy Metal (2010)
* The Riff (2013)
* Scare Force One (2014)
* Hug You Hardcore (2016)
* Naked in My Cellar (2018)
* I Dug a Hole in the Yard for You (2019)
* Believe Me (2021)

Kateguorėjė:Euruovėzėjė
Lordi
Vėnta

**Venta** gal rēkštė:
*Opė Žemaitėjuo - Vėnta (opė)
*Miesta Akmenės rajuona savėvaldībie - Vėnta (miests)
Tėrkšlē

right|thumb|200px|Pėnkiuolėkas šėrdiū kuoplītštolpis
**Tėrkšlē** ī miestielis Mažeikiu rajuonė, 6 km ī pėitus nu Mažeikiu, prī Vėišetės opalė. Tėrkšliū seniūnėjės cėntros. Miestelė cėntrė īr pabudavuots pėnkiuolėkas šėrdiū kuoplītštolpis (iš trijū posiu trīs štolpelē po pėnkes širdis), vuo prī mėistelė aug Tėrkšliū pošīns. ī Krėstaus Karaliaus bažninčė, katra pabudavuota 1939 metās.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Diego Maradona

thumb|right|160px|Maradona v. Italia, 1986.
**Diego Armando Maradona** īr vėins geriausiu ė skondalingiausiu vėsū čiesu svieta futbolėstu. Diego Maradona gėmė 1960 metās spalė 30 dėina *Villa Fiorito*, Argentėnuo - 2020. Anuo ūgis īr 166 cm, uns žaid puoliejė puozicėjuo.

1986 metās so Argentėnas rinktėnė patapa svieta čempėjuono. Anuo pravardie bova "Dieva ronka" kadongi 1986 metu svieta čempionata ketvėrtfinalė i Onglėjės rėnktėnes vartus ivart uns imošė ronko, vuo teisies šėta nepastebiejė. 1994 metās bova pašalints ėš svieta čempėjuonata diel dopinga vartuojėma, vartuojė narkuotikus, šaudė i žornalistus ėš pneumatėnė šautova. Paskum ėšsigīdė, bova īr "Boca Juniors" vadībininko, ved televizėjės laidas. 

2008 m. Maradona patapa Argentėnas futbuola rinktėnės vīr. trenerio. Anuo vadovaunamā rinktėnē pradiuo sekies žaistė sonkē, Argentėna patīrė sarmata pralaimejus Buolėvėjē nat 6-1. Ale paskom žaidėms pastaisė, ė kuomanda pateka ė 2010 m. svieta čempėjuonata. 

## Karjiera
* 1970-1976: Argentėnas "Juniors" dubleriu komanda
* 1976-1981: Argentėnas "Juniors"
* 1981-1982: Buenas Airiu "Boca Juniors"
* 1982-1984; Barselonas "F.C. Barcelona"
* 1984-1991: Neapuolė "SSC Napoli"
* 1992-1993: Sevilijės "Sevilla FC"
* 1993: Newell's "Old boys"
* 1995-1997: Buenas Airiu "Boca Juniors"
* 1977-1994: Argentėnas nacionalėnė rinktėnė

Kateguorėjė:Futbolininkā
Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis
Arvīds Sabuonis

thumb|right|210px|Arvīds Sabuonis
**Arvīds Sabuonis** (Arvydas Sabonis) gėmė 1964 metās groudė 19 dėina Kaunė. Ons īr vėins geriausiu vėsū čiesu Lietovuos krepšėninku. Sabuonė pravardie īr „Sabas“.

Arvīds Sabuonis sava karjiera pradiejė Kauna „Žalgėrė“ meistru kuomanduo ėr atvedė šiou kuomanda pri dėdliausiu anuos pergaliu. Daba Sabuonis īr Lietovuos krepšėnė federacėjė prezidėnts.

1986 metās A. Sabuoni NBA naujuoku biržuo pakvėit Puortlenda „Trail Blazers“ kuomanda. Sabuonis īr patīrirės daug sonkiu traumu. Diel ipatėngā sonkiū akila sausgėsliu traumu ans dėdli čiesa dali nežaidė. Kai katrėi specialėstā saka, ka jēgo tuokiu traumu nebūtom bovė, Sabuonis būt patapės geriausiu vėsū čiesu krepšėninko.

Sabs īr apsižanėjės so „Mis Vilnius-88“ Ingrėda Mikeliuonītė ė augėn ketoris vākus. Sabuonis laisvā ruokounas pėnkiuom kalbuom: lietoviu, lėnku, rosu, onglu, ėspanu).

Sabuonis īr vadėnams vėino ėš 6 geriausiu vėsū čiesu svieta krepšėninku, katrėi žaidė vėdorė puoliejė puozicėjuo. Karto so tuokiuom legenduom kāp Hakems Olaidžuvuons, Bils Rasels, Vilts Čemberlėins, Karems Abdul-Džabars ir Šakils Onils.

## Karjiera

1981–1989 m.: Kauna „Žalgiris“ (uokopuota Lietova, Tarību Sājonga)

1989–1992 m.: Valjadolida „Forum“ (Ispanėjė)

1992–1995 m.: Madrėda „Real“ (Ispanėjė)

1995–2001 m.: Puortlanda „Trail Blazers“ (NBA, JAV)

2001–2002 m.: Naluošė diel NBA luokauta

2002–2003 m.: Puortlanda „Trail Blazers“ (NBA, JAV)

2003–2004 m.: Kauna "Žalgiris" (Lietova)

Sabonis, Arvīdas
Baimė

thumb|250px
**Baimė** (*baugoms*) īr čīstā prīgimts jausmos, ēnons ėš savėsaugas instīnkta. Ksp īr aprašīta, ana apsauguo nu nerēkalīngas rėzėkas, vuo baimė prarastė artėmus žmuonis sāded ėšlaikītė rīši so anās, pastuovoma. Kūmet baimės, pavīzdiuo, baimė prarastė darba, vert geriau dėrbtė ėr tuobolėntėis. Nuors bikatra baimė, jēgo ana īr par dedlē stipri, tamp patoluogėnė (nesvēka) ėr vėituo tuo, ka padietom geriau prītaikītėis aplėnkuo, praded tam trokdītė.

Patoluogėnės baimės īr dedlē īvairės. Psikiatrėjės vaduovūs aprašīta daugiau kāp 300 baimiu rušiū. Anuos gal būtė ėr sosėjosės, ėr nesosėjosės su savėsaugas instīnkto. Pavīzdiou, baimė sosėrgte viežio, vadėnama kancerofuobėjė, īr pardieta kuožnam būdīnga baimė. Nuors grafofuobėjė, rāšėma baimė, kūmet žmuogos bėjė paėmtė i ronkas rašėma prīmuonė, daugeliou īr nasoprontama.

Tonkiausē sotīnkamas baimės īr tanatofuobėjė (baimė nūmėrtė), nozofuobėjė (nesvēka baimė sosėrgtė naėšgīduoma lėga), niktfuobėjė (tomsuos baimė), agorafuobėjė (erdvies, atvėrū vėitu baimė), klaustrofuobėjė (onkštū, oždarū vėitu baimė), mizofuobėjė (nesvēka baimė nusitēpte arba užsikriėste mėkruobās).

Tonkės īr vadėnamas socialėnės fuobėjas, kumet žmuogos bėja rokoutėis audėtuorėjē, laikītė egzāmenos a net būtė vėišuos vėituos, valgītė kitėms veizontėis.

Jēgo baimės pagrīnds īr gėlomėnē pasamuonėnē procesā, tūmet taikuoma psikoterāpėjė.

Kateguorėjė:Jausmės
Ronaldinho

**Ronaldinho** (žemaitėškā *Ronaldinjo*, tėkrāsis vards *Ronaldo de Assis Moreira*, gėmė 1980 metās kuova 21 d. Porto Alegrie, Brazilijuo). Žaid „AC Milan“ ėr Brazilėjės nacionalinie rinktinie. Uns īr saugs.

## Karjiera

* 1987–1998: „Gremio“ jaunėm komanda (Brazilėjė)
* 1998–2001: „Gremio“ (Brazailėjė)
* 2001–2003: arīžeus „St. Germain“ (Prancūzėjė)
* 2003:2008: Barselonas „F.C. Barcelona“ (Ėspanėjė)
* nu 2008 m. AC Milan (Italėjė)
* nu 1999 m.: Brazilėjes nacionalėnė futbuola rinktėnė

## Laimiejėmā

* 2005,2006 metās tapa Ispanėjės čempijuono
* 2005 metās laimiejė Ispanėjės supertaurė
* 2006 metās laimiejė Čempijuonū Līg
* 1997 metās tapa Svieta jaunėma (iki 17 metū) čempijuono
* 1999,2004 metās tapa Amerikas čempijuono
* 2002 metās tapa svieta čempijuono
* 2005 metās laimiejė Konfederacijū taurė
* 2004,2005 metās išrinkts geriausio svieta metū futbuolininko
* 2005 metās išrinkts geriausio Europuo žaidončio futbuolininko
* 2008 metu Olimpiniu žaidīniu bronzas medale laimietuos

## Nūruodas

* Oficialos puslapis
* F.C. Barcelona pruofilis – Ronaldinho
* Ronaldinho Video
* Blog Ronaldinho Gaucho Image
* Photos and Videos Ronaldinho

miniatiūra|kairėje|260px|Ronaldinho

Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Ronaldinho
Okrėnā

**Okrėnā** (lt. *Ukrinai*) īr suodna Mažeikiu rajuonė, Žėdėku seniūnėjuo. īr Okrėnū Šv. Ontana Padovėitė bažnīčė (dabartėnė medėnė bažnīčė ėšbūdavuota 1857 metās ėr īr arkitektūrinis pamėnklos).

Okrėnū pasėdidžiavėms īr XIX o. akmenėnē paminklā, katrus padėrba Gailevičios Stapuons, talentings liaudes meistros. 

1970 metu sorašėma doumenim Okrėnūs īr 414 gīventuoju. Okrėna tor pagrindėnė muokīkla, koltūras nomus.
Lūšė

**Lūšė** (lt. *Lūšė*) īr kaimalis Mažeikiu rajuonė, Žėdėkū seniūnėjuo. 7 km i šiaurė nu Žėdėkū, seniau bova geležkelė stuotės, paskotėnė važiounont i Latvėjė. Seniau čė da bova ė pradėnė muokīkla, īr gėrėninkėjė.

Kateguorėjė:Mažeikiu rajuona gīvenvėitės
Kaká

thumb|240px|Kaka so žmuona

**Kaka** īr brazilu futbuolėninks, nuognē talentings. Ons gėmė 1982 metās balondė 8 dėina Brazilėjės miestė. Kaka tėkrasis vards īr *Ricardo Izecson dos Santos Leite*. Ons žaid sauga puozėcėjuo.

## Karjiera

* 2001-2003: "São Paulo" (Brazilėjė)
* 2003:2009: Milana "A.C. Milan" (Italėjė)
* 2009:2013: Madrėda „Real“
* 2013:2014 Milana "A.C. Milan" (Italėjė)
* 2014           San Paula "São Paulo FC" (Brazilėjė) (nuomas pagrindas)
* 2014-         Orlando City (Ameriuo)
* 

* 2002:????: Brazilėjės nacionalėnė futubola rinktėnė

## Laimiejėmā

* 2002 metu svieta čempėjuons
* 2005, 2009 metu Konfederacėju tauries laimietuos

## Nūruodas

* A.C. Milan.com pruofilis - kaka

Kateguorėjė:Futbolininkā
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Romario

framed
**Romario** (tėkrasis vards *Romário de Souza Faria*, gėmė 1966 metās sausė 29 d. Rio dė Žaneirė) īr brazilu futbolėninks. Vėins geriausiu svieta futbolėninku. Anuo ūgis īr 168 cm. 1988 metās Seula olimpėjaduo laimiejė sėdabra medali.

## Karjiera
* 1983-1985: "Olaria AC" jaunėma komanda
* 1985-1987: "Vasco da Gama" 
* 1988-1992: "PSV Eindhoven"
* 1992-1994: "F.C. Barcelona"
* 1995-1996: "Flamengo"
* 1996-1998: "Valencia CF"
* 1998-1999: "Flamengo"
* 2000-2001: "Vasco da Gama"
* 2002-2002: "Fluminense FC" 
* 2003-2003: "Al Sadd
* 2003-2004: "Fluminense FC"
* 2005-2006: "vasco da Gama"
* 2006:????: "Miami FC"
* 1985-2005: Brazilėjės nacionalėnė vīru futbola rinktėnė

## Laimiejėmā
* 1988 metu Seula olimpėniu žaidīniu vėcečempijuons
* 1994 metų svieta čempijuons
* 1994 metų geriausis svieta futbolinininks
* 1988-1991: KNVB tauries laimietuos
* 1991 metų Olandėjės čempijuons
* 1994 metų Ispanėjės čempijuons
* 1997 metų Konfederacėju tauries laimietuos

kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Cafu

thumb|right|190px|Cafu
**Cafu** (tėkrasis vards *Marcos Evangelista de Moraes*, gėmė 1970 metās bėrželė 7 dėinė San Paulė) īr bovės futbuolėninks, bova stėpreuses svieta futbuola rinktėnės, Brazilėjės, kapėtuons. Ons žaidė gīniejė puozėcėjuo. 

## Karjiera
* 1988-1990: "São Paulo FC" jaunėma kuomanda
* 1990-1994: "São Paulo FC"
* 1994-1995: Saraguosas "Real"
* 1996-1997: " Palmeiras"
* 1997-2003: "AS Roma"
* 2003-2008: Milana "A.C. Milan"
* 1990-2006: Brazilėjes nacionalėnė futbuola rinktėnė

## Laimiejėmā
* 1994, 2002 metu svieta čempėjuons
* 1998 metu svieta vicečemėjuons
* 1994 metās ėšrinkts geriausio Pėitū Amerėkas futbuolėninko
* 1997, 1999 metās laimiejė Amerėkas taurė

## Nūruodas
* FootballDatabase.com pruofiles - Cafu
* Samba Foot pruofilis - Cafu
* UEFA pruofilis - Cafu

Kateguorėjė:Futbolininkā
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Ronaldo

**Ronaldo** (tėkrasis vards *Ronaldo Luíz Nazário de Lima*, gėmė 1976 metās siejės 22 dėin). Ronaldo īr rezultatyviausis vėsų laikų Pasaulio futbol čempionatų žaidies. Pasaul čempionatus uns īr įmošes jau 15 įvarčiu, ir vėino lėnk ligtolin lyder vokiet G. Miuler, uns bov įmošes 14 įvarčiu. Ronaldo īr Brazils, daba žaid Madrid "Real" komaduo, 2002 metās pasaul čempionat finale įmoš 2 įvarčius ir brazila laimiej 2:0 prieš vuokiečius, o pats Ronaldo tap rezultatyviausio čempionat žaidiejo. Ronaldo īr puolies

## Karjiera

* 1990-1991: "Social Ramos Club" (Brazėlėjė)
* 1991-1993: São Cristóvão (Brazėlėjė)
* 1993-1994: "Cruzeiro EC" (Brazėlėjė)
* 1994-1996: "PSV Eindhoven" (Belgėjė)
* 1996-1997: "F.C. Barzelona" (Ispanėjė)
* 1997-2002: "Inter" Milan (Italėjė)
* 2002:????: Madrid "Real" (Ispanėjė)
* 1994:????: Brazėlėjės nacionalėnė rėnktėnė

## Laimiejėma

* 1997, 2002 metų gereusis pasaul futbolininks
* 1998 metų geriausis UEFA žaidies
* 1994, 2002 metų Pasaul čempijuons
* 1998 metu Pasaul vicečempijuons
* 2002 metu Pasaul čempionat rezultatyviausis žaidies
* 2002 metu ontrs pagal gerom Pasaul čempionat žaidies
* 1998 metu Pasaul čempionat geriausis žaidies
* 1996 metu Olimpijaduo laimiej bronzas medal
* 1996 metās laimiej Belgėjes taur
* 1997 metās tapa Cup Winners' nugalietoju
* 1997, 1999 metās laimiejė Amreikas taure (Copa América)
* 1998 metās laimiejė UEFA taure
* 2002 metu Intercontinental Cup nugalietuos
* 2002 metu Europas Super tauries laimietuos
* 2003 metu Ispanėjes čempijuons ir Ispanėjes Super tauries laimietuos

## Nūruodas

* Oficialos puslapis
* Ronaldo tribute site
* Madrid "Real" profilis - Ronaldo
* Ronaldo Video
* Statistika

Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Ronaldo
Juan Román Riquelme

thumb|right|160px|Juan Roman Riquelme

**Juan Roman Riquelme** (žemaitėška *Huans Romans Rikelmė*, gėmė 1978 metās bėrželė 26 dėina, San Fernandė). Rikelmė īr Argentėnas futbolininks, bova vėins rinktėnės līderiu. Anuo ūgis īr 182 cm, uns žaid sauga puozicėjuo.

## Karjiera

* 1996–2002: Buenas Airiu „Boca Juniors“ (Argentėna)
* 2002–2003: Barseluonas „F.C. Barcelona“ (Ispanėjė)
* 2003:2006: „CF Villareal“ (Ispanėjė)
* 2006-????: Buenas Airiu „Boca Juniors“ (Argentėna)
* 1997–2008: Argentėnas futbuola rinktėnė

## Laimiejėmā

* 1998–2000 metų Argentėnas čempijuons
* 1997 metās tapa Svieta jaunėma (lėgė 20 metu) čempijuono
* 1997 metās tapa Pėitu Amerėkas jaunėma (lėgė 20 metu) čempijuono
* 2000 metās laimiejė Tarpkontinėntėnė taurė
* 2000,2001 metās laimiejė „Copa Libertadores“
* 2004 metās laimiejė Intertoto taurė
* 2000 metās ėšrinkts geriausio Argentėnas līgas žaidiejo
* 2001 metās ėšrinkts Argentėnas metu žaidiejuo
* 2001 metās ėšrinkts geriuasio Pėitū Amerėkas futbolininko

## Nūruodas

* Juan Roman Riquelme tribute web site
* Neoficēlė žaidiejė svetainė
* Juan Roman Riquelme tribute site
* Oficēlė žaidiejė svetainė

Kateguorėjė:Futbolininkā
Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis
Didier Drogba

thumb|right|160px|Didier Drogba
**Didier Drogba** (žemaitėškā *Didjie Drogba*, gėmėe 1978 metās kuova 11 dėina [{Abėdžans|Abėdžanė]]) īr Dromblė Kaula Kronta fotbuolininks. Žaid Luonduona "Chelsea" kuomanduo. 

## Karjiera

* 1998–2002: Le Mans (Prancozėjė)
* 2002–2003: Guingamp (Prancozėjė)
* 2003–2004: Lion „Olimpique“ (Prancūzėj)
* 2004-????: London „Chelsea“ (Anglėj)
* 2002:????: Dramble Kaula Kronta nacionalėn rinktėn

## Pasiekėmā

* 2004 metās ėšrėnkts Prancūzėjės metu žaidiejo
* 2005,2006 metās palėka Onglėjes čempiuono

## Nūruodas

* Apie žaidiej Pasaul čempijuonat svetainie
* Didier Drogba url

Drogba
Drogba
Fredriks Jongbergs

thumb|Fredriks Jongbergs
**Fredrik Ljungberg** (žemaitėškā *Frederiks Ljungbergs*), gėmėė 1977 metās balondė 16 dėina Vittsjö, Švedėjuo. Ljungbergs īr švedu futbuolininks, "Arsenal" kuomandas ėr Švedėjės rinktėnės saugs. Švedėjės rinktinie žaid 9 numerio. Anuo ūgis īr 178cm, vuo svuoris 73 kg. 

## Karjiera
* iki 1994: "Halmstads BK" jaunėm komanda (Švedėj)
* 1994-1998: "Halmstads BK" (Švedėj)
* 1998-2007: London "Arsenal F.C." (Anglėj)
* 2007-2008: West Ham United
* 2009-????: Seattle Sounders
* 1998:????: Švedėjes nacionalėn futbol rinktėn

2006 metū Pasaul futbol čempijuonate įmoš įvart per rungtynes su Paragvajo, i bov pripažints geriausio tū rungtyniu žaidiejuo.

## Nūruodas
* Apie žaidiej Pasaul čempijuonat svetainie
* Fredrik Ljungberg gerbieju tinklapis
* Fredrik Ljungberg Forum

ljungberg
Ljungberg
Emmanuel Adebayor

thumb|right|260px|Emmanuel Adebayor
**Emmanuel Adebayor** (žemaitėška *Emanuelis Adebajuors*, gėmė 1984 metās vasarė 26 dėina, Lomie, Tuoge). Adebajuors īr Togas nacionalėnes futbole rintėnes līderis, nu šiuo sezuon pradiuos uns žais "Arsenal" komanduo. Dalīvava 2006 metū Svieta čempijuonate su Tuogas rinktėne. Anuo ūgis īr 194cm, o svuoris 79 kg. uns žaid puoliejaus pozicijuo. Anuo pravardie īr "Sheyi".

## Karjiera

* 1999-2001: "Metz" (jaunėm komanda)
* 2001-2003: "Metz"
* 2003-2006: "AS Monaco"
* 2006-????: London "Arsenal F.C."
* 2000-????: Tuog nacionalėn rinktėn

## Nūruodas

* Apie žaidiej 2006 metū pasaul čempijuonat svetainie

Adebayor
Kateguorėjė:Tuogā žmuonis
Pavels Nedveds

thumb|Pavel Nedvěd
**Pavel Nedved** (žemaitėškā *Pavels Nedveds*, gėmė 1972 m. rogpjūtė 30 d. Chebe, Čekėjuo), Nedveds īr vėins geriausiu Europas futbolininku, uns žaid "Juventus" komanduo, taipuogi uns īr Čekėjės rinktėnes narīs. P. Nedevd ūgis īr 175 cm, o svuoris 73 kg. Anuo pravardie īr "Duracell".

## Karjiera

* 1977-1985: "TJ Skalna" jaunėm komanda (Čekoslovakėjė)
* 1985-1986: "RH Cheb" jaunėm komanda (Čekoslovakėjė)
* 1986-1990: "Škoda Plzen" jaunėm komanda (Čekoslovakėjė)
* 1990: "VTJ Tabor" jaunėm komanda (Čekėjė)
* 1990-1992: Prahas "Dukla" jaunėm komanda (Čekėjė)
* 1992-1996: Prahas "Sparta" (Čekėjė)
* 1996-2001: Ruomas "Lazio" (Italėjė)
* 2001-????: Turin "Juventus" (Italėjė)
* 1994:????: Čekėjės nacionalėnė fotbuola rinktėnė

2006 metās su Čekėjas rinktinė dalīvava Svieta fotbuola čempėjuonate ėr atlėka 1 rezultatīvo pardavėma.

## Nūruodas

* Apie žaidiejė 2006 m. čempionata svetainie

Kateguorėjė:Futbolininkā
Andrej Ševčenko

thumb|right|Andrej Ševčenko
**Andrij Ševčenko** (pėlns vards *Андрій Миколайович Шевченко*, žemaitėška *Andriejos Ševčenka*, gėme 1976 m. siejės 29 dėina Dvirkivsčinuo, Okraėnuo). *Ševa* īr Okraėnas futbolininks, vėins brongiause apmuokamu futbolininkū pasaulie. Nu šiuo sezon pradžiuos uns žais "Chelsea" komanduo. Su Ukrainas rintėne žaid Pasaul futbol čempijuonate. Anuo ūgis īr 183cm. Īr apsižanėjes. Anuo pravardes īr "Ševa" ė "Baltasis Ronaldo" 

## Karjiera

* 1986-1994: Kijev "Dinamo" jaunėm komanda (Ukraina)
* 1994-1999: Kijev "Dinamo" (Ukraina"
* 1999-2006: "A.C. Milan" (Italėj)
* 2006:????: london "Chelsea" (Anglėj)
* 1995:????: Ukrainas nacionalėn futbol rinktėn

## Pasiekėma

* Pinkis kartus Ukrainas čempijuons
* Do kartus Ukrainas tauries laimietuos
* Italėjes čempijuons
* UEFA čempijuonu lygas laimietuos
* Europas Supertauries laimietuos
* 2004 metās išrinkts geriausio Europas metū futbolininko

Ševčenko
Ševčenko
Prūsu kalba

**Prūsu kalba** - labiausē žėnuoma ėš vakarū baltu kalbū, katra bova šniakama tarp Vīslas žemopė ė Nemuna dabartėnie Kaliningrada srėtie ė Lėnkėjės šiaurės vakarūs.

## Nūruodas i prūsėškus poslapius
*Prūsėšks fuorums
*Nērtika prūsėšks poslapis
*Lantana prūsėšks poslapis
Roberto Abbondanzieri

thumb|Roberto Abbondanzieri
**Roberto Abbondanzieri** (žemaitėškā *Roberts Abondanzieris*, gėmė 1972 metās rogpjūtė 19 dėina Bouquete, Argentėnuo) īr futbuolists, Argentėnas rinktėnės ėr Ėspanėjės kluba "Getafe CF" pagrėndėnis vartėninks. Anuo ūgis īr 185 cm, Pravardie *El Pato* ("antėns").

## Karjera
* lėgė 1994: "Rosario Central" jaunėma kuomanda (Argentėna)
* 1994-1996: "Rosario Central" (Argentėna)
* 1996:2006: Buenas Airiu "Boca Juniors" (Argentėna)
* 2006:????: "FC Getafe"
* 2004:????: Argentėnas nacēnalėnė futbuola rinktėnė

## Pasėkėmā
* 1998, 2000, 2003, 2005 metās palėka Argentėnas "Apertura" līgas čempėjuono
* 1999, 2006 metās palėka Argentinas "Clausura" līgas čempėjuono
* 1995 metās laimiejė "Conmebol" taurė
* 2000, 2003 metās laimiejė Terpkuontėnėntėnė taurė
* 2000, 2001, 2003 metās laimiejė "Libertadores" taurė
* 2005 metās laimiejė "Sudamericana" super taurė
* 2004, 2005 metās laimiejė Pėitū Amerėkas taurė
* 2003 metās ėšrinkts geriausio Pietū Amerikas vartėninko

Kateguorėjė:Futbolininkā
Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis
Maniche

**Maniche** (tėkrasis vards *Nuno Ricardo Oliveira Ribeiro*, žemaitėška *Manič*, gėmė 1977 metās lapkrėt 11 dėin Lisabonuo) - Portugalėjas rinktėnes ir "Chelsea" futbolininks. 

Žaid 2006 metū pasaul čempijuonate, trečiuos rungtynies ir aštunfinalie peln po įvart, o po aštunfinal rungtyniu bov pripažints geriausio anū žaidiejuo.

Maniche 2003 metās laimiej UEFA taur, 2004 metās UEFA Čempijuonų lygą ir Tarpžemynėn taur. Tus titulus uns laimiej su "FC Porto" komanda.

## Karjiera

* 1995-1996: "Benfica" (Portugalėj)
* 1996-1999: "Alverca" (Portugalėj)
* 1999-2002: "SL Benfica" (Portugalėj)
* 2002-2005: "FC Porto" (Portugalėj)
* 2005-2006: Maskvuos "Dinamo (Rusėj)
* 2006: London "Chelsea F.C." (Anglėj)
* 2006-????: Madrid "Atletico" (Rusėj)
* 2003:????: Portugalėjes nacionalėn futbol rinktėn

Kateguorėjė:Futbolėninkā
Kateguorėjė:Puortogalėjės žmuonis