open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tikruobė

**Tikruobė** aba **realībė** īr tėkros dāktū ė rēškėniū būvis, naprigolons nu sovuokėma ė sopratėma būdu: fikcėjės, iliuzėjės, fantazėjės, idealībės prėišėngībė.

Terptautėnis žuodis *realībė* kėla ėš luotīnu kalbuos *realitatem*.

Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Ondėns cėklos

**Ondėns cėklos** aba **hidroluogėnis cėklos** īr pastuovos ondėns košiejėms Žemie terp hidruosferas, atmuosferas, lituosferas ė bijosferas, katrou sokel Saulės spėndolioutė. Kumet vīkst ondėns cėklos, kėnt ondėns agregatėnės būklės, dinamėškoms ė anuo atsargū santīkis ivairiūsė hidruosferas šmuotūsė. Glabniausė ondėns cėklou īr garavėms ė krėtolē.

Kateguorėjė:Meteorologėjė
Fuonema

**Fuonema** aba **fonema** īr skėrams (fuonoluogėnis) garsėnis kalbuos alements, mažiausis kalbuos vėinets. Atlėikt skėrama funkcėjė (vėina fuonema keit dalīkėnė rēkšmie): pėrma – Bėrma, ėr – īr – /p/ ė /b/, /ė/ ėr /ī/ īr skėrtėngas fuonemas) ė sodaruoma funkcėjė. Fuonemu skaitlios kuožnuo rokunduo grėižtā robežiouts – nu keliuolėkas ligė keliū dešėmtiū.

Kateguorėjė:Kalbuotīra
Annie Wersching

**Annie Wersching** (1977 m. kuova 28 d. - 2023 m. sausė 29 d.) - JAV aktuorė, katra liob vaidīnt kėnūs, poikiausē žėnuoma, ka vliob vaidīnt *Renee Walker* serālė *24* . 

Kateguorėjė:JAV aktuorē
Apvalė̄jė kėrmėnā

**Apvalė̄jė kėrmėnā** () īr bestoumeniu gīviu tėps. Anam prigol dėdlis rūšiū skaitlios. Gīven jūruosė, gielūsė ondėnīsė, dėrvuo ėr organėniesė medeguosė gīvenontīs gīvē. Daug palėkė parazėtās. Geriausē ženuomė parazėtėnē atstuobā sosargdėn dramblelėgė, askarėdiuozė, trikineliuozė.

Apvalė̄jė kėrmėnā skėrstuomi i trės klasės:
* *[[Chromadorea]]*
* *[[Enoplea]]*
* *[[Secernentea]]*

## Galerėjė

Image:CelegansGoldsteinLabUNC.jpg|*[[Caenorhabditis elegans]]*
File:Hookworms.JPG|*Rhabditia*


Kateguorėjė:Kėrmėnā
Alsavėms

[thumb|[Dijafragma|Dijafragmėnis alsavėms.]]
**Alsavėms** () īr fiziuoluogėnis pruocesos, katros apjem degounėis patekėma iš aplinkuos uora i organėzma, anuo sonauduojėma vīkstont organėniu medegū bioluogėnē oksidacėjē ė onglėis dvėdegėnė šalėnėma ėš organėzma. Kumet bioluogėnė oksidacėjė vīkst, lōstelies dėrbama organėma gīvībėnē vēklā rēkalėnga energėjė.

Kateguorėjė:Fizioluogėjė
Puopīrios

**Puopīrios** īr pluona lakštėnė medega ėš celioliuozės plaušeliu, sojongtū pavėršėnēs rīšēs. Tonkiausē anuo dėrbėmou nauduojamė spīglioutiu ė lapoutiu plaušelē, skorlē, makulatūra.

Palē nauduojėma paskėrti puopīrios būn:
*spaudos (gazietėnis, kningėnis, sopakavėmu, saugiuosės spauduos, dokumentu, kartuograpėnis, vėršeliu, etiketiu, puopīrios kuopėjuokliams ė spausdėntovams), 
*rašuomas (sasvėniū, kartoteku, mašėnraštė, pėišėma, braižīma), 
*lėpdokėnis, 
*savi kuopėjounontis, 
*poušības (krepėnis, aksuomėnis, šagrenėnis, perlamotrėnis), 
*teknėnis (tarpėklėnis, švėtrėnis, špagatėnis, tūtelėnis, elektruoteknėnis, pakavėma), 
*kūrėnėma (papėruosu, cėgarėitėnis, kandėkliu), 
*jautri švėisā (puortėgrapėnis), 
*sogerams (fėltravėma, kromatuograpėnis, sausėnėma), 
*gigėinas (šėkninka puopīrios, ronkšloustėnis, sanėtarėnis). 

Puopīriaus dėrbėma ėš medė žėivies, kanapiu, skorliu ė žvejuojėma tėnklū aple 105 m. ėšgalvuojė kėns Cai Luns.

## Galerėjė

Various_products_made_from_paper.JPG|Ėš puopīriaus padėrbtė rokondā: kninga, tualetėnis puopīrios, solėniouts puopīrios, kartuons, kiaušiu diežie.
Paper_sheet.jpg|Puopīriaus laps
Making_Paper.gif|Puopīriaus dėrbīkla Senuobės Kėnėjuo


Kateguorėjė:Tekstėlė
Kateguorėjė:Medegas
Odontoluogėjė

[thumb|Odontoluogėjės kabinets [Soumėjė|Soumėjuo.]]
**Odontoluogėjė** īr medėcėnas šaka, katra tėr dontū, bornas ė žondėkauliu lėgū dijagnuostėka, gīdīma ė pruofėlaktėka. Lėgė XXI o. pradiuos Žemaitėjuo ė kai katrūsė šalīsė anou liuob vadėntė **stomatoluogėjė**.

Odontoluogėjės specēlėsts vadėnams odontoluogo aba dontėsto.
## Galerėjė

Early_dental_chair,_Shamrock,_TX_IMG_6151.JPG|Senuobėnis (XX o. pr.?) odontoluoga krieslos
Microscope,The_Dental_cosmos_(1907).jpg|Dontū tėkrėnėms patiuo XX o. pr.


Kateguorėjė:Medėcėna
Plazma

**Plazma** īr vėsėškā aba dalėnā juonėzoutas dojės, vėina ėš ketoriū glabnū medegū būkliū. Plazmuo teigiamu ė neigiamu krūviu tonkomā īr vėinuodi. Plazmas būklie īr Saulės ė žvaiždiū medega, žvaiždiū atmuospėra.

Plazmuos termėna 1922 m. pėrma lėika panauduojė JAV fizėks ė kemėks Irvings Langmiurs.

## Galerėjė

Lightning3.jpg|Žaibs - plazmuos pavīzdīs gomtuo
Neon Internet Cafe open 24 hours.jpg|Neuonėniam apšvėitėmė nauduojama plazma
Plasma-lamp 2.jpg|Plazmas kondoulielis
Space Shuttle Atlantis in the sky on July 21, 2011, to its final landing.jpg|Plazmuos piedsaks, katra palėka i Žemė grīžtontė kuosmėnė raketa.


Kateguorėjė:Fizėka
Olafs Šolcos

thumb|200px|Olafs Šolcos
**Olafs Šolcos** (. g. 1958 m. bėrželė 14 d.) īr Vuokītėjės kancleris, sava parēgībės ēnontis nu 2021 m. groudė 8 d. Ligė tuolē bova vicekancleris ė Vuokītėjės finansu ministros.

Palē pruofesėjė teisėninks. 1975 m. istuojė i Vuokītėjės suocēldemuokratu partėjės jaunū suocēlėstu organėzacėjė. 1998 m. anou ėšrinka i Bundestaga, tinās ans dėrba ligė 2011 m. 2001 m. da bova Hamburga federalėnės žemės ožrobežė ministros. 2002 m. spalė 20 d. ėšrinkts Vuokītėjės suocēldemuokratu partėjės generalėnio sekretuoriom, 2011 m. - Hamburga miesta mero. 2018 m. paskėrts Vuokītėjės finansu ministro ė vicekanclerio.

2021 m. suocēldemuokratu partėjės ėškelts kāp kandėdats šalėis kanclerė rinkėmūs. Kadongė partėjė rinkėmus laimiejė, kanclerio ė palėka, a 2021 m. groudė 8 d. davė prīsaika.

Kateguorėjė:Vuokītėjės kanclerē
Angela Merkel

thumb|Angela Merkel kanclerēvėma čieso.
**Angela Dorotiejė Merkel** (, g. 1954 m. lėipas 17 d. Kasnerė) īr Vuokītėjės puolitėkė 2005—2021 m. iejosė šalėis kanclerės parēgībės, pėrmuojė muotrėška ēnontė tuokis parēgībės Vuokītėjuo. 

1991-1994 m. iejė Vuokītėjės muotrėšku ė jaunėma ministrės, 1994-1998 m. aplėnkuos keravuojėma ministrės parēgībės. 2000-2018 m. bova Vuokītėjės krėkštiuoniu demuokratu sājongas pėrmėninkė. 2007 m. pėrmėninkava Euruopas Vaduobu Tarībā.

Kateguorėjė:Vuokītėjės kanclerē
Džeimsos Bjukenens

150px|thumb|Džeimsos Bjukenens
**Džeimsos Bjukenens** (*James Buchanan*, 1791 m. balondė 23 d. Pensilvanėjuo, JAV – 1868 m. bėrželė 1 d. Pensilvanėjuo, JAV) bova pėnkiuolėkts JAV prezidėnts, tas parēgībės ējės nu 1857 m. kuova 4 d. ligė 1861 m. kuova 4 d. Ligšiuolē īr vėinėntelis JAV prezidėnts, katros nikumet nabova apsėžanėjės.

Prīš prasėdedont cėvėlėnē vainā JAV terp šiaurės ė pėitū bova prīš pėitėniu valstėju atsėskīrėma, anou laikė nelegalio, ale nieka ė nadėrba, ka solaikītom kostiejėmus.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
2022 m. Rosėjės invazėjė i Okraina

**2022 m. Rosėjės invazėjė i Okraina**  – 2022 m. vasarė 24 d. Rosėjės prezidėnta Vladimira Putina īsako pradiets Rosėjės gėnkloutu pajiegū Okrainas ožpoulėms. Oficēlē Rosėjės skaituoms vainėnė operacėjė. Prasėdiejė nu konflikta 2014 m., kumet Euromaidana kostiejėma čieso okrainėitiu palėka nuversts prietelėškā Rosėjės atžvėlgio ė skeptėškā eurointegracėjės atžvėlgio nusistatės prezidėnts Viktors Janukovīčios.

Da 2021 m. kuova pri Rosėjės-Okrainas robežiaus, Baltarosėjuo ė 2014 m. Rosėjės aneksoutamė Krīmė pradietas telktė Rosėjės gėnkloutas pajietas. Situacėjė sobluoga 2022 m. vasarė 21 d. Rosėjē oficēlē pripažėnos Donecka Liaudėis Respoblėkas ė Luhanska Liaudėis Respoblėkas naprigolnoma ė tinās ivedos sava karius.

Skaitlioujama, ka nu invazėjės pradiuos žova aba bova nužodīta 7200-10 000 cėvėliu Okrainuo, daugiau kāp 100 000 Okrainas kariū ė 150 000-200 000 Rosėjės kariū bova sožaluota aba nužodīta.

Tas īr dėdliausis gėnklouts konflėkts Euruopa nu pat Ontras svieta vainuos. Konflėkts sokielė dėdliausi mėgracėjės krėzė Euruopuo nu Ontras svieta vainuos čiesa - pėrmuo nedielie Okraina palėka daugiau kāp 1 mln. gīvėntuoju, vuo per pėrmus metus - 8 mln. gīvėntuoju. Diel vainuos ėšauga okrainėitiu skaitlios Lietovuo ė īpatėngā Žemaitėjuo, kor okrainėitiu liuob gīvėntė mizerns skaitlios. I Lietova atvīka daugiau kāp 70 000 atbiegieliu ėš Okrainas. Vaina ė īpatėngā vieliau paskelbta vėsoutėnė mobilizacėjė paskatėna daug rosu ėšvīktė ėš Rosėjės - nu ožpoulėma pradiuos Rosėjė palėka 700 000-800 000 Rosėjės pėlėitiu, ontros tuoks dėdliausis skaitlios pu masėnės migracėjės pu buolševėku perversma 1917 m. 

Napritardamas invazėjē 1000 kuompanėju pasėtraukė ėš Rosėjės ė Baltarosėjės. Terptautėnis Baudiamasis Teismos pradiejė bīla, katruo Rosėjė kaltėnama vainuos nusėkaltėmās Okrainuo nu 2013 m.

Kateguorėjė:Okraina
Kateguorėjė:Vainas
Kateguorėjė:Rosėjė
Droskas

thumb|Kėitas švėna solfats
**Droskas** īr kemėniu jongėniū klasė, katrā karaktuorėngas medegas, gaunamas rūgštėis ondėnėlė juona pakeitos metala, amuonė aba kėto juono aba bazės –OH gropė pakeitos rūgštėis lėikana (anijuono). Krėstalėnės stroktūras. Palē sandara gal būtė nuormaliuosės, rūgštiuosės, dvėgobas, kuompleksėnės, bipuolėnės. Gal būtė randamas gomtuo. Droskas nauduojamas kemėjės, jiedė, tekstėlės, puopīriaus pramuonie, metalurgėjuo, stėkla dėrbėmė, galvanuoteknėkuo, žemės ūkie (trāšas).

## Pavīzdē
*Jiedamuojė droska 
*Kalė chluorids
*NH<sub>4</sub>Cl
*MgSO<sub>4</sub>
*CaCl<sub>2</sub>
*NaClO
*NaNO<sub>3</sub>
*Pb(NO<sub>3</sub>)<sub>2</sub> 
*Na<sub>2</sub>SO<sub>4</sub>
*PbSO<sub>4</sub>
Temperatūra

[right|thumb|150px|Šėlomėnis [muolekolė|muolekoliu košiejėms.]]
**Temperatūra** īr fizėkinė sėstemas savībė, katra nusak uobjektu šėltoma: karštiesnis īr tuoks uobjekts, katruo temperatūra īr aukštesnė Termuodėnamėka temperatūra apibrež kāp muolekoliu košiejėma energėjės mats.

Vėinam muolekolės liousoma laipsniou tenkontis energėjės šmuots E īr:

 E = \frac {1} {2} \cdot k \cdot T 

T – absoliotėnė temperatūra

k – Bolcmana konstanta

Temperatūra īr mieruojama termuometro.

Svietė tonkiausē paplėtė Kelvėnā (K, tēpuogė SI sėstemas vėinets), Celsėjaus skalė (°C, nauduo Žemaitėjuo), Farenheita skalė (°F, nauduo JAV). Retesnės skalės - Rankina (°R), Riomerė (°Rø), Rėomiūra (°Ré), Niutona (°N), Delilė (°D), Leidena (°L) ė Vedžvuda (°W).

Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Gravitacėjė

[thumb|[Žvaiždie|Žvaiždės ėš trėjū dėdliū galaktėku, kumet kuožna īr traukiama gravitacėjės.]]
**Gravitacėjė** ( – smagoms) īr vėina ėš ketoriū glabnū sāvēkas rūšiu, katrou nulem sāvēkaunontiu kūnu masės, anū pasėskėrstīma ė košiejėma pluotmie. Gravitacėjės klasėkinės teuorėjės pamats īr 1687 m. paskelbts Izauoka Niotuona vėsoutėnės traukuos diesnis, palē katrou, kuokėi nuorėntās do materēlė̄jė taško trauk vėins ontra jiega, propuorcėnga anū masėms ė atvėrkštē propuorcėnga atstoma kvadratou terp anū.
Samba

thumb|Sambas šuokiejės so apdarās.
**Samba** īr sinkuopėnė rėtma, veikos, puoruom šuokams pramuogėnis šuokis. Īr kėlėma nu brazilu liaudėis šuokė, ale XX o. ėšplėta JAV ė Euruopuo. Daba tonkē šuokamas pramuogėniu šuokiu konkorsūsė. Sambuos Naciuonalėnė dėina īr mėnavuojama groudė 2 d.

Kateguorėjė:Šuokē
Kateguorėjė:Brazilėjė
Soltīs

[thumb|[Vuobols|Vuobolu soltīs so trėm vuobolēs.]]
**Soltīs** aba **sonka** īr skīstos žalevā karaktuorėnga skuonė vaisiu, ougas ė daržuoviu dėrbėnīs. Tor onglėondenė, mėneralėniu medegū, vėtamėnu. Gal būtė so mėnkštėmo ė ba anuo, natūralės, maišītas, kondensoutas. Čiesās saldėnamas sokro, kėtās saldėklēs, prisuotėnamas onglėis dijuoksėda, raugėnamas.

Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Masė

[thumb|Do kėlogramo sverons [gelžės|gelžgalis.]]
**Masė** īr fizėkėnis dīdis, katros apibūdėnons vėsū materēliū kūnu inercėnės ė gravitacėnės savībės. Žīmėma raidė *m* īr, vuo SI sėstemas vėinets - kg.

Kateguorėjė:Fizėka
Skuonis

[thumb|150px|[Hansos Makarts|Hansa Makarta abruozds pavadėnėmo „Pėnkts puojūtis“ (rēk soprastė, ka skuonis)]]
**Skuonis** aba **smuoks** īr vėins ėš puojūtiu, skīstū, ondėnie ėštėrposiu aba seiliesė ėštėrposiu kemėniu medegū, katruos vēk skuonė uorganus, jotėms ė sovuokėms. Īr 4 skuonė puojūtiu rūšīs: kartoms, saldoms, rūgštoms ė sūroms. Čiesās pridedams umami. Anū sosėmaišīms nulem medegas skuoni. Skuoni pas žmuogo jaut lėižovė receptuorē — anū īr 2000-5000.

Kumet jiedis tink, sakuoma, ka ans **skanos** īr, vuo prėišėngo atvejo sakuoma, ka jiedis īr **neskanos**.

Kateguorėjė:Fizioluogėjė
Nīkstontės rūšīs

**Nīkstontės rūšīs** aba **soviedruonontės rūšīs** īr uorganėzmu populēcėjė, katrā īr pavuojos ėšnīktė diel mizerna populēcėjės skaitliaus aba diel kėntontiu aplinkuos sālīgu, pliešrūnu skaitliaus. Īprastā termėns „nīkstontė rūšės“ apjem taksonuomėnė rūši.

Nīkstontės rūšīs irašuomas i Terptautėnė rauduonuojė kninga. IUCN kateguorėjės:
* **Ėšnīkosės**
* **Ėšnīkosės gomtuo**
* **Rūšīs, katruom īr rėmta griesmie ėšnīktė**
* **Nīkstontės**
* **Pažeidamas**
* **Apsergietas** 
* **Mažne nīkstontės**
* **Rūšīs, katruom ėšnīkėms negrasėn**

Kateguorėjė:Ekuoluogėjė
Būds

**Būds** aba **elgėmasis** īr uorganėzma aktīvoms, pasėrēškotis refleksās, rēkcėjuom, atsakās, košiejėmās, vēksmās, katrus regulioun psichėka. Būda (elgsėnas) reiškėniams īr priskėriamė fėziuoluogėnē puokītē (skūruos paraudėms), košesē ėr anū puokītē, paprastė ė sodietėnē vēksmā (sāmuonėnga ė tėkslėnga žmuogaus darboutė) ė puoelgē. Palē kompleksėškoma gal skėrtė stereotėpėni, ėšmuokta ė pruotėnga būda.
Vakuums

thumb|Dėdlė vakuuma kamera
**Vakuums** aba **vakums** īr pluotmies šmuots, katruo mažne nie anuokės medeguos. Dielē smarkē praretėntu doju sliegėms būn daug kartu mažiesnis ož atmuospėras sliegėma. Palē doju tonkoma ėr anū sliegėma vakuums gal būtė:
*mažos, aba mizerns, kumet doju sliegėms īr *p* > 100 Pa, 
*vėdotėnis vakuumas, kumet *p* īr 100–0,1 Pa, 
*dėdlis vakuumas, kumet *p* īr nu 0,1 Pa ligė 10 µPa,
*superdėdlis vakuums, kumet *p* īr < 10 µPa,
*ekstremalē dėdlis vakuums, kumet *p* īr < 10 nanopaskaliu.

Vakuuma gal padėrbtė vakuumėnēs siorblēs. Vakuums mieruojams so vakuummetro.

Kateguorėjė:Fizėka
Kateguorėjė:Materėjė
Prancėškos

miniatiūra|Puopėžios Prancėškos
**Puopėžios Prancėškos** (, tėkros vards *Jorge Mario Bergoglio*, SJ;  1936 - 2025) īr nūnā Ruomas katalėku puopėžiaus parēgībės ēnontis konėgs. Puopėžiom anou ėšrinka 2013 m. kuova 13 d. Ligė tuolē bova Buenas Airiu arkivīskops, nu 2001 m. - kardėnuols. Ans palėka pėrmo pu 1200 m. pertrūkė ne euruopėitėška kėlėma puopėžiom ė pėrmo puopėžiom Jiezaus draugėjės nario.

2018 m. siejės 22–23 d. apsėlonkė Lietovuo ė bova ontros tēp padėrbės Ruomas puontifėks Lietovuos istuorėjuo pu Juona Pauliaus Ontruojė.

Kateguorėjė:Ruomas puopīžē
Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis
1936

**1936** bova kelamė̄jė metā, katrėi prasėded sereduo. 

## Nutėkėmā Žemaitėjuo
*bėrželė 7 d. - Tauragie soorganėzoutas avijacėjės švėntės čieso pėrmuojė lietovė Antanėna Liorentaitė ėššuoka ėš lėktova parašioto.

## Nutėkėmā Lietovuo
*Vasarė 6 d. - Lietovuo oždraustas vėsas puolitėnės partėjės, ėšskėront valdontė Lietoviu tautėninku sājonga.

## Nutėkėmā Svietė
*Groudė 17 d. - gėmė Chorchė Marėjos Bergolėjos, žėnuoms kāp puopėžios Prancėškos.

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
2024

**2024** īr Kelamė̄jė metā metā, katrėi prasėded panedielie. 

## Nutėkėmā Žemaitėjuo

## Nutėkėmā Lietovuo

## Nutėkėmā Svietė
* Siejės mienou. *[[SpaceX]]* ikories Elons Musks ketėn i Marsa siūstė pėrma žmuoniū misėjė.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Luošėms

[thumb|[Pačinko luošėma autuomatā Japuonėjuo.]]
**Luošėms** īr buovis, katruo rezoltats (ėšluošėms aba praluošėms) īr atsėtėktėnis ė mažne neprigol nu dalīviu gebiejėmu luoštė. Paprastā luošiama pėnėngās. Luošėms gal palėktė prigolmībė.

Paprasts azartėnė luošėma pavīzdīs gal būtė luoterėjė.

Azartėnē luošėmā draustė terpovainė Lietovuo. Dabartėnie Lietovuo (tēpuogė cieluo Žemaitėjuo) daug azartėniu luošėmu nie draudamė - 2001 m. istatīmė nuruoduomas pėnkės luošėmu rūšīs: luošėmā autuomatās, bings, stala luošėmā, totalėzatuorios, lažības, internetėnē luošėmā.

Kateguorėjė:Žaidėmā
Pluokštiu tektuonėka

thumb|300px|Tektuonėnės pluokštės
**Pluokštiu tektuonėka** īr geoluogėnė paradėgma aple lituospėras košiejėma. Ana teig, ka Žemės plota sodar santīkėnā stabėlė bluokā – tektuonėnės pluokštės, katros tarposavie koš. Rēmontės tektuonėkas teuorėjė gal paaiškėntė žemės kustiejėmus, ognėkalniu prigėmėma ė kalnū sosėskvarmavėma prīžastis.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Kapėtals

**Kapėtals** īr nousavībė, imuonės savėninkou aba savėninkams (akcėninkams, valstībē ė kėtiems) prigolonti torta.

Kapėtala sodar ėštekliu dalės, katra lėikt ėš ciela imuonės torta atiemos imuonės isėparēguojėmu (isėskuolėnėmu) soma. Steigont imuonį vėsa pradėni kapėtala ineš anuos steigiejē savėninkā, tudie pasėbėngos ataskaitėniam laikuotarpiou aniems prigol tēpuogė nauduojont ta kapitala gautas imuonės veikluos rezoltats.

## Tēpuogė veizieket
*Kapėtalėzmos

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Protistā

**Protistā** aba **pruotistā** (*Protista*) īr eukariuotėniu uorganėzmu karalīstė. Ta īr heteruogenėnė tarposavie skrūmnē sosėjosė uorganėzmu gropė. Protistam prigol pėrmounē, eukariuotėnē domblē ė stramėnėpėlėnē grībā. Priskaitlioujama daugiau kāp 200 000 rūšiū, skrūmnē tėrtė. Paplėtė cielam svietė, tonkiausē rondamė ondėnie aba vilkšnuo aplinkuo, kėtū uorganėzmu vėduo.
Malė imperėjė

[thumb|Malė imperėjės terituorėjės [XIII o..]]
**Malė imperėjė** bova senuobės Afrėkuo egzėstavosė šalės. Gīvava XI–XVII o. Anuos puolitėnis ė koltūrėnis cėntros kuoncentravuosė dabartėnie rītū Gvėniejės terituorėjuo ė pėitvakarėniam Malė šmuotė. Klestiejėma čieso imperėjė bova ėšsėplietos ligė Gvėniejės, Malė, Mauritanėjės, Gambėjės ė Senegala žemiu. Īr vėina žėnuomiausiu ė magtīngiausiu ikikoluonėjėnės Afrėkos šaliū. Prigol Sahelė cėvėlėzacėjē.

Valstībės pabūdavuojė mandingā, soninkiams gėmėninga tauta. Vėitėnie rokunduo anou šaukė *Manden Kurufa* („Mandena federacėjė“). Patsā Malė pavadėnėms sosėskvarmava vakarėniu kaimīnu fulbiu tarpė, katrėi mandingus vadėna malinkēs. Tēp ėš fulbiu rokundas Malė ožvadėnėms atiejė i Euruopas kalbas, iskaitont žemaitiu kalba.

## Galerėjė

File:Catalan_Atlas_BNF_Sheet_6_Mansa_Musa.jpg|Mansa Musas, Malė vaduova, rekuordėškā ėšplietosė imperėjė, abruozds.
File:Djenne_great_mud_mosque.jpg|Dėdliuojė Dženės mečetė, pabūdavuota Malė imperėjės čieso.


Kateguorėjė:Istuorėjė
Kateguorėjė:Malis
Geltuonuojė opė

**Geltuonuojė opė** arba **Huanghė** () – ontruojė vagol ėlgoma Kėnėjės opė (4700 km) ė vėina ėlgiausiu opiu svietė. Opė tek par devīnės KLR provincėjės (arba autonuomėnės žemės): Činghajo, Sičuana, Gansu, Ningšija, Vėdėnė Monguolėjė, Šansi, Henana ė Šandonga.

## Geuograpėjė

Opės pradė – Tibeta kalnīna rītūs, Činghai provincėjuo. Prasided vėrš 4000 m aukštie, pratek Orin Nura ė Džarin Nura ežero, tuoliaus tek Kunluna ė Nanšana pašlaitiems. Vėdoropie Geltuonuojė opė kert Ordosa ė Liosa plīnaukštė, sodara platė salpa. Žemiau gėlēs tarpeklēs prasėverž par Šansi kalnus ė paskotėnius 700 km vingioun Dėdliuojuo Kėnėjės līgomuo. Geltuonuosės opės žiuotis ī Šandongė, Dongingė (*Dongying*). Opė itek i Geltuonuojė jūra, Bohaivana ilonka, tėn sokor delta.


Image:Hukou Waterfall.jpg|Hukou kriuoklīs
Image:Zhongshan-Brücke-08.JPG|Opė Landžou miestė
Image:VM 6056 Liujiaxia Town.jpg|Tarpieklis pri Liudzijasėjė
File:Yellow River Delta 1995-09-18.jpg|Opės truopnē nešamas porvā ėšsėlėij i Geltuonuojė jūra 


Kateguorėjė:Kėnėjės opės
Pruots

thumb|1894 m. nupaišīts abruozdielis, katramė miegėnama priskėrtė skėrtėngas smagėnū zuonas skėrtėnguom fonkcėjuom.
**Pruots** īr imeigėms muokītėis ėr ėšmuoktė. Fizioluogėškā - kramės smagėnū darboutė. Fėluosuopėjuo pruots soprantams kāp pažėntėnė pruotavėma, luogėniu sekū ėšvedėma galė ė pruocesos. Luogėkuo pruotavėms skėrstuoms i dedukcėni (atskėrībiu linkou) ėr indukcini (bėndrībiu linkou). Teuoluogėjuo pruots tonkē prėišpastatuoms tėkiejėmou.

Kāp ėšskėrtėnis imeigėms esmėnės tėisas siprastė pruots prėišpastatuoms puojūtiou, jausmou, geismou, nuorou, ale tuokė prīšėnėma nepripažīst empirėstā, kumet raciuonalėstā sotėnk.

Kateguorėjė:Dūšė
Mėslinsėna

[thumb|Prancūzu skolptuorė [Rodens|Rodena „Mėslintuos“]]
**Mėslinsėna** īr žmuogaus pažėntėnė darboutė – mėntiū operacėjės so sėmbuolēs ė ženklās, analėzounont soėmtas žėnės ė ėiškont nauja, esmėnga ė reikšmėnga. Mėslinsėna, kāp vėins svarbiausiu sāmuonės komponentu, īr kramės smagėnū fonkcėjė. Anuo pamata sodar nervėnē pruocesā (iradijacėjė, koncentracėjė, indukcėjė).

Skėramė mėslinsėnas tėpā: 
*Veiksmėnis, 
*Vaizdėnė ė sāvuokėnė mėslinsėna

Mėslinsėna tėr psikoluogėjė, fėluosuopėjė, socēluogėjė, fizēluogėjė, formaliuojė luogėka, kibernetėka.

## Tēpuogė veizieket
*Pruots

Kateguorėjė:Dūšė
Karioumenė

thumb|Lietovuos karioumenie asontės prīštankėnės sėstemas.
**Karioumenė** īr šalėis gėnkloutuosės gīniuojėma institucėjė, sergiejonti šalėis suvereniteta, terituorėni vėintėsoma ė nelėitiamoma, gėnklo gīniuojonti šali nu agresėjės aba kėtuokė gėnklouta ožpoulėma. Nu XIX o. daugomuo šaliū karioumenė pradieta vadėntė gėnkloutuom pajieguom, bo ana īr genkluota karėnēs (vainėnēs) gėnklās.

Tonkiausē kariuomenė sodara sausomuos pajiegas, vainėnės jūru pajiegas ė vainėnės uora pajiegas. Tēp īr tēpuogė so Lietovuos karioumenė.

Kateguorėjė:Vaina
Ontuons Salīs

thumb|240px|O. Salīs ont pašta znuoka

**Ontuons Salīs** (1902 m. lėipas 21 d. Reketie – 1972 m. lėipas 31 d. Filadelfėjuo, JAV) bova žemaitiu kėlėma Lietovuos kalbėninks, eksperėmėntėnės fonetėkas pradėninks. Ons sodarė ėšsamė lietoviu kalbuos tarmiū klasėfėkacėjė ė padėrba pėrmāji lietoviu kalbuos tarmiū žemielapi.

## Bėbliograpėjė
Ontuons Salīs prisėdiejė sodaront keleta žuodīnu:

* Lietoviu rašuomuosės kalbuos žuodīns (*Wörterbuch der litauischen Schriftsprache* 5 t. 1926–1968 m., so A. Seno, M. Nīdermano, F. Brenderio)
* *Lietuvių kalbos žodynas*

Tepuogė:

* *Kalbos patarėjas* (1939 m., so P. Skardžiom, L. Dombriūno)
* *Baltų kalbos, tautos bei kiltys* (1985 m., 1995 m.)

## Šaltenē

## Nūruodas

* O. Salė Lietovuos vėituovardiu sārašā

Kateguorėjė:Lietovuos kalbėnīnkā
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Muolioskā

**Muolioskā** () ī tuoki gīvē, katrū kūns minkštos, mēsings. Tas ī permėnēborniu celuomėniu gīviu tėps, katriems būdings spėralėnis dalėjėmasis īr. Prī muoliosku aple 130 000 rūšiū.

Muolioskus tīrėnie malakoluogėjės muokslos.

Muolioskā skėrstuomė šėtāp:

Pagrindėnē muolioskā ī:
* Dvėgeldē (vairės krauklės)
* Kramakuojē (aštūnkuojē, kalmarā)
* Pėlvakuojē (srāgis, slinkē)

Kėti:
* Kėrmėnėnē muolioskā
* Daugēžabtē muolioskā
* Chituonā
* Papluokštēkuojē

Kateguorėjė:Gīvē
Kastėnis (ežers)

**Kastėnis** īr ežers pietū Lietovuo, Dzūkėjuo, Varienas rajuonė, rītėniam Marcėnkuoniu šmuotė, Dainavuos medie. Ežera ėlgoms ī 0,46 km, pluotoms lėgė 0,34 km. Augštoms vėršom jūras līgė 123,4 m. Krontā neaukštė, aupagė̄ medė. Šalėp ežera pabūdavuotas puoėlsiavėitės.

Ežera vards parēn nuog žuodė *kastinis* („ėškasts“).

## Šaltenē

Kateguorėjė:Varienas rajuona ežerā
Narioutakuojē

**Narioutakuojē** (*Arthropoda*) ī tuoki bestoumeniu gīvē, katrėi tor nariouta kūna. Tasā ī skaitlėngiausis palē rūšiū skaitlio (aplė 1,5 mln. rūšiū) gīviu polks. Anėi īr paplėtė cielam svietė ba Antarktėdas. Pale kėlėma dėdlē gėmėnėngė žėidoutiems kėrmėnams īr.

## Klasėfėkacėjė
* **Puotėpis. [[Viežēgīvē]] (''Crustacea'')**
** Klasė. Žiaunakuojē (*Branchiopoda*)
** Klasė. Kėrmėnėnē viežēgīvē arba **remipedijos** (*Remipedia*)
** Klasė. Cefalokaridā (*Cephalocarida*)
** Klasė. Žondakuojē (*Maxillopoda*)
** Klasė. Kiautaviežē (*Ostracoda*)
** Klasė. Aukštesnė̄jė viežēgīvē (*Malacostraca*)
* **Puotėpis. [[Šimtkuojē]] (''Myriapoda'')**
** Klasė. Skolopendrelės (*Symphyla*)
** Klasė. Trėšakūsē (*Pauropoda*)
** Klasė. Dvėpuorēkuojē (*Diplopoda*)
** Klasė. Lūpkuojē (*Chilopoda*)
* **Puotėpis. [[Šešēkuojē]] (''Hexapoda'')**
** Klasė. Vabzdē (*Insecta*), skaitlėngiausė klasė
** Klasė. *[[Entognatha]]*
* **Puotėpis. [[Chelicerėnē]] (Chelicerata)**
** Klasė. Vuoragīvē (*Arachnida*)
** Klasė. Šuoblēoudegē (*Xiphosura*)
** Klasė. Jūrvuorē (*Pycnogonida*)
** Klasė. †Skorpijuonviežē (*Eurypterida*)
Seduos gėrė

**Seduos gėrė** ī medė šiaurės Žemaitėjuo, Mažeikiu rajuonė, 3 km on šiaurė nug Seduos. Prigol prī Mažeikiu miškū uriedėjės, Renava gėrėninkėjės. Ožjiem 22,6 km².

Paviėršios līgos, kaip kor bangouts. Medė ī Vėntas ėntaka Šerkšnės baseinė – tek Šarkopis, Varlopis, Šaka, Žemalopis. Opaliu vagas ėštėisintas.

Medīnā:

* eglīnā: 35 %
* biržtvīnā: 30 %
* pošīnā: 23 %
* apošruotā: 8 %
* baltalksnīnā: 2 %
* joudalksnīnā: 1 %
* ousīnā: 1 %

Seduos gėriuo gīven brėidē, stirnas, šernas, elnē, vėlkā, zoikē, jienuotā, lapės, vuoverės, kiaunės, jierobės, slonkā, dabrā, ondatras.

Šalėp gėrės šėtas suodas ī: Pašerkšnie, Ropiekē, Mažaitē, Žemalė.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Žemaitėjės medės
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Dainavuos gėrė

dešinėje|miniatiūra|250x250px|Dainavuos gėrė ė Ūlas opės
**Dainavuos gėrė, kėtap Droskėninku-Varienas mėškā, Godū gėrė** ta ī dėdlė gėrė Dzūkėjuo, Varienas rajuonė ė Droskėninku savėvaldībie, patė dėdliausė ont vėsuos Lietovuos. Anuos pluotībė ī 1450 km² (patė medė 1145 km²). Sosided ėš aplė 250 mediu (mėškū). Dėdlis anuos šmuots pakliūn į Dzūkėjės nacēnalėni parka, vuo pėitā i Čepkeliu rezervata. Vakarūs sėik Nemona, pėitūs – Lietovuos robežio so Baltarosėjė, šiaurės vakarūs – Merkėnė, šiaurės rītūs – Valkėninkus. Pat vėsa gėrė ēn gelžkelis Vėlnios-Gardėns. Dainavuos gėriuo do miesto ī – Droskininkā ė Variena.

Dainavuos gėruo aug ėštėsā pošīnā (anūm čė ī 90 %). ī mažomielė beržīnu (4 %), eglīnu (3 %), joudalksnīnu (3 %). Daugomuo tas ī švėisē ė jauni šėlā, katrėi aug ont sausū kuopu, vuo mišresnės ė brondesnės aug gėrės pėitūs.

Gėriuo gausoms mielīniu, žemougiu, brokniu, spongouliu ė grību (īpatingā lapielaižiu, zelionku, baravīku). Drūtu žvieriu daug nie, ale ožtatās daug retū paukštiu (kortėniu, īvu, ereliu žovėninku, jūrėniu ereliu, tetervėnu, gerviu, šilvarniu, tūtliū ė kt.). Tepuogis ī vėlkū, baltūju zoikiu, ūdru, šermounieliu, žaltū, šnīpštieliū. ī retū vombuoliū.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Medės
Tverū–Patīrė medės

**Tverū-Patīrė medės** ī mediu šmuots Žemaitėjuo, Rėitava savėvaldībie, 2 km ont vakarū nuog Tverū. Ožjėm 28,3 km² pluota ė prigol prī Tverū gėrėninkėjės.

Pavėršios bongouts ī, pėitūs stūksa Vuožkoprė kalns. Par medė tek Jūras baseina opės Aitra beigis Mėnėjės baseina opis – Pala, Tėdis, Gostopis.

Tverū-Patīrė medės sosided ėš tuokiū mediu, beje: Ožpeliu, Patīrė, Zuorūbu, Tverū, Skirpstīna.

Aug daugomuo eglīnā (52 %), tepuogė ī biržtvīnu (29 %), pošīnu (9 %), baltalksnė (7 %) ė joudalksnė alksnū (3 %).

Patīrė medie ī Dėdliuosės gėrės (Aukštuojė tīra I) telmologėnis draustėnis. Gėriuo gīven stirnas, brėidē, šernas, elnē, jienuotā, lapės, kiaunės, zoikē, ondatras, vuoverės, dabrā, slonkā, jierobės.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Žemaitėjės medės
Kateguorėjė:Rėitava savėvaldībė
Kernavie

thumb|Kernavies pėliekalnē
**Kernavie** () īr miestelis Šervėntu rajuona savėvaldībės terituorėjuo, 18 km i pėitvakarius nu Širvintu, seniūnėjės ė parapėjės cėntros. Prigol do seniūnaitėjo - Kerniaus ė Pėliekalnė. Bovosė Lietovuos suostėnė. Garsie 5 pėliekalnēs. Tor pašta.

238 čė gīvena 238 prietelē. Lietovuos ė Žemaitėjės dėdliuosės konėgākštīstės metraštie īr rašuoma, ka konėgākštis Kernios aple 1040 m. čė būktās ikūrė pėrma Lietovuos suostėnė ė davė Lietovā varda.

## Tēpuogė veizieket
*Vuoruta

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Kateguorėjė:Širvintu rajuona gīvenvėitės
Algėrds

**Algėrds** (1296 m. vasarė 11 d. – 1377 m. gegožė 24 d.) bova Lietovuos dėdlīsis konėgākštis (1345-1377 m.), tēpuogė bovės Vitebska konėgākštis (aple 1318-1345 m.). Anuo tievs - Gedemėns. Bova do karto žanuots, toriejė dokrū ė sūnū, ėš katrū žėnuomiausė īr Juogaila, Skėrgaila ė Švėtrėgāla.

1345 m., padedams bruolė Kēstotė atjiemė valdė ėš kėta bruolė Jaunotė. Kēstotis palėka LDK submuonarko, bova atsakėngs ož santīkius so Lėnkėjė ė krīžėninkās.

## LDK prigavėmā, valdė toront Algėrdou
Draugum so bruolio Kēstotio valdė LDK.
# Sorėngė 40 atsakuomūju vainuos žīgiu i krīžėninku žemės, terp katrū dėdliausė masta nutėka 1345, 1347, 1352, 1365 ė 1370 m.
# Plietė ė stėprėna LDK terituorėjės rītūs (dabartėnė Godėjė, Okraina)
# Pu 1347 m. ivīkdė žīgi i Naugarda respoblėka.
# 1366 m. Voluinės klausėmo so Lėnkėjė sodarīta Viečnuojė taika. 
# Kuovuojė tēpuogė so Auksa uorda. 1363 m. anūs nugaliejė Mielėnū ondėnū mūšie.
# 1368, 1370 ė 1372 m. sorengė žīgius i Maskva, ale anuos ožėmtė neimeiga.

Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Atkakšnis

thumb|250px|Atkakšnė vaisē
**Atkakšnis**, kėtap ***atkakšnė, vuožekšnis, vaškakšnis*** () ī tuokis krūms aba nuognē nedėdlis medalis, katros muokslėškā prigol prī smaīgėkėniu augalū šeimuos (*Celastraceae*).

Augštoms – 5-7 metrā ī. Lapā ėšėlgi ī. Gegoži-bėrželi pražīst rīškē rožavās žėidās. Ont rodenė ved tuokius rīškē rožavus so muorkava vaisus. Tėi vaisē tročīzna ī.

Ėš atkakšniu dėrb skėitus.

Aug atkakšnē paopēs, lapoutiu ė mėšriū mediu puomėškie.

Lietovuo aug dvījū rūšiū atkakšnē – europėitėšks (*Euonymus europaeus*) ė karpuots (*Euonymus verrucosus*).

Kateguorėjė:Medē
Zenvo

thumb|250px|Zenvo TSR-S

**Zenvo** (*Zenvo Automotive*) ī Danėjės spuortėniu mašėnu ėšdėrbėma bėndruovė, katra isėkūrus Prėstė (*Præsto*). Bėndruovė ikorta 2007 m. Tuo čieso bėndruovė ikūrė Trelsos Volertsens (*Troels Vollertsen*).

## Modelē
* Zenvo ST1 (2009–2016 m.)
* Zenvo TS1 (2016–2019 m.)
** Zenvo TS1 GT (2016–2019 m.)
** Zenvo TSR (2016 m. –)
** Zenvo TSR-S (2018 m. –)
** Zenvo TSR-GT (2022 m. -)
* Zenvo Aurora (2023 m.)

## Šaltenē
 

Kateguorėjė:bėndruovės
Kateguorėjė:Danėjė
Jūras žvierē

**Jūras žvierē** aba **jūras žėndoulē** īr žvierē, katrėi īr prisitaikė gīventė jūruo aba ondėnīnė. Dalės anū ciela gīvenėma nugīven ondėnie (delfinā, bongėnē), vuo kėtė dali čiesa leid sausomuo (rounē). Paskėras jūras žvieriū gropės terp savės nie sosėjosės.

23 % jūras žėndouliu rūšīs īr nīkstontės. Glabna griesmė aniems kel mediuoklė, ondėns tarša, žvejuojėms (īpatėngā kumet nauduojams trubicos īr), ogadnū gīventė ekuosėstemu sovėdruojėms, ultrafiuoletėnės radijacėjės dėdiejėms (gluobalėnis atšėlėms) diel katruo mažie planktuona.

## Jūras žvieriū pavīzdē

Abruozdielis:Dolphins gesture language.jpg|Delfinā (*[[Tursiops aduncus]]*) 
FL_fig04.jpg|Lamantins (*[[Trichechus manatus]]*)
Zalophus californianus - Morro Bay.jpg|Rounis (*[[Zalophus californianus]]*)
Sea_otter_cropped.jpg|Udra (*[[Enhydra lutris]]*)
Ursus_maritimus_4_1996-08-04.jpg|Balta meška (*[[Ursus maritimus]]*) 


Kateguorėjė:Žvierē
Aurėms Valojavėčė

**Aurėms Valojavėčė** () ī žemaitiu keliauninks, tėnklaraštėninks. 2023 palėka tretio žmuogom vėsom svietė, katros so ėrklėnė baidarė parplaukė Atlanta vondenīna.

Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Kateguorėjė:Keliautuojē
Termuodinamėka

**Termuodinamėka** īr muokslos, tėrons bėndras makroskuopėniu fizėkėniu sėstemu savībės. Palē oždoutiū puobūdi gal būtė:
* bendruojė (skvarmolou bėndrus metuodus ė funkcėnius rīšius), 
* relētīvėstėnė (apibendrėn rīšius rēškėniams košontiuosė inercėniesė atskaituos sėstemuosė), 
* dialektrėku ė magnetėku,
* heteruogenėniu sėstemu, 
* kemėnė
* teknėnė.

Termuodinamėkas princėpus ėr ėšvadas grind statistėnė fizėka.

## Termuodinamėkas diesnē

  
* **Nolėnis diesnis**: *Termuodinamėnė līgsvara*. Kumet dvė sėstemė, terp katrū termuodinamėnės līgsvaras nie, sāveikau terpo savi, anuos keitas energėjė ėr / aba medega (materėjė), ligė prigaun termuodinamėnė līgsvara.

Termuodinamėnė līgsvara apjem *termėnė līgsvara* (šėloma, temperatūra), *mekanėnė līgsvara* (darbs, sliegėms) ė *kemėnė līgsvara*.

* **Pėrms diesnis**: (energėjės tvermies diesnis).
* **Ontros diesnis**: *oždaruo sėstemuo, šėloma nagal tekietė ėš šaltesnė kūna i šėltesni nenauduonont darba*.
* **Trets diesnis**: *temperatūrā artiejont pri [[absoliotos nolis|absoliotaus nolė]] vėsė pruocesā stuo*.

Kateguorėjė:Fizėka
Gastroenterits

[thumb|Lėgas sokieliejē [virosos|virosā: A = rotavirosos, B = adenovirosos, C = norovirosos, D = astrovirusos. Padėdėnta 150 000 kartu.]]
**Gastroenterits**, da žėnuoms kāp **infekcėnė dijarėjė**, **infekcėnė trīda**, īr skrondė ė pluonuosės žarnas oždegėms. Gal sėrgtė gīvē ė žmuonis.

Tonkiausē pasėrēškontīs simptuomā īr trėidėms. viemėms, pėlva suopiejėms. Gal būtė tēpuogė kėtė simptuomā – karštiavėms, slaboms, dehidratacėjė. Paprastā žmuogou tronk ligė dvėijū nedieliu.

Kateguorėjė:Lėgas
Alguorėtmos

[thumb|Paprasta alguorėtma pavīzdīs - Euklida alguorėtmos, nauduojams [svēks skaitlios|svēkū skaitlių dėdliausiam bendram dalėkliou rastė.]]
**Alguorėtmos** aba **algoritmos** īr grėižtų taisīkliu, palē katras īr atlėikamas operacėjės, seka, lēdontė ėšsprēstė matematėkas aba luogėkas oždoutės. Sodaruomas skėrstont sprendėma eiga i etapus, anus detalėzoujont ė nustatont anū luogėnius rīšius. Paprastiausis alguorėtmos īr taisīklės, palē katras īr atlėikamė aritmetėkas vēksmā: Euklida alguorėtmos, kvadratėnės šaknėis traukėma alguorėtmos, determinanta apskaitlēvėma alguorėtmos.

Kateguorėjė:Luogėka
Kateguorėjė:Matematėka
Prekība

[thumb|[Torgos Vėlniuo so kopčēs ė tavuora pėrkiejēs. 1900 m. padėrbta puortėgrapėjė.]]
**Prekība** (*targavuojėms*) īr akuonuomėnė veikla, sosėjosė so ivairiū rūšiū prekiu pėrkėmo ė pardavėmo. Prekības pruocesu vėsoma īr vadėnama rėnka. Kuožnos bėznis vėinap vuo kėtap prėgol nug prekības.

## Sosėjosės sāvuokas
* Mažmenėnė prekība
* Dėdmenėnė prekība
* Prekība so ožrobežio – prekiavėms so ožrobežė šalėm.
* Tėrptautėnė prekība
* Tavuors
* Ožslauga
* Kaina
* Pasiūla
* Paklausa
* Lieta – ėškadas prėišėngībė
* Konkurencėjė
* Liousuojė rėnka
* Rėnkas mekanėzmos
* Rėnkuodara
* Reklama
* Kopčios
* Jouduojė rėnka
* Šmokolis (kuontrabanda)

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Indostanėitiu kalba

thumb|Vėitas, kor indostanėitiu kalba īr gėmtuojė daugomā gīvėntuoju.
**Indostanėitiu kalba**, **Indostana kalba** (हिन्दुस्तानी, ہندوستانی = *Hindustānī*) aba **hindi-urdu kalba** – indėeuruopėitiu kalbū šeimīnā, indėarėju puogropiou prigolonti kalbū gropė. Tas kalbas vartuo Pėitū Azėjės šiaurėniam šmuotė, tonkiausē Inda-Gangas līgomuo (Indėjuo, Pakėstanė). 

Dvė bendrėnė indostanėitiu kalbuos rokundas:
*Bendrėnė urdu - valstībėnė Pakėstana kalba
*Bendrėnė hindi - valstībėnė Indėjės kalba. 

Terpo savi anuos skėras tėk rašto (vėina nauduo arabėška, ale kėta - devanagari) ė skuolėnēs. Dvė kalbė pradietas skėrtė pu Indėjės ė Pakėstana atsėskīrėma. Indostanėitiu kalba tor tēpuogė daugiau tarmiū - vėitėniu ė sosėskvarmavosiu ož Pėitū Azėjės robežiaus (Fidžė hindi, Karibu indostanėitiu ė kėtas).

Kalba kāp gėmta nauduo 250 mln. žmuoniū, da 500 mln. ana muok rokoutėis. Indostanėitiu kalba īr tretė labiausē paplėtosė kalba pu onglu ė kėnu.

Kateguorėjė:Indėarėju kalbas
Pasaka

[miniatiūra|Scena ėš žėnuomas pasakas [Rauduonkeporātė.]]
**Pasaka** īr pasakuojamuosės tautuosakas žonros. Pasakas fabulā īr būdėnga specėfėnė poetika (vēksma ēguos kompuonavėmo metuodā, pasakuojėma intonacėjė, ritmos, stėlėstėnės prėimuonės) ė skema (draudėmā, pabaisas, neiveikamas oždoutīs, gīvē kāp pagelba, dīvaini daiktā).

Svieta pasakuosė īr analuogėšku elementu, anū derėniū, retsīkēs – dėdliousė arealousė ėšplėtosiu sotampontiu siožetu.

Nie stodėjės, kas būtom tīrė atskėrā žemaitiu pasakas, buo anuos tėramas sīkiom so lietovėškuom pasakuom. Lietovėškas (tēpuogė žemaitėškas) pasakas gal būtė tēp skėramas:
*aple gīvius, 
*dīvu pasakas,
*pasakas-legendas,
*parabuolės, 
*nuovelėnės pasakas,
*pasakas aple dorna velni,
*boitėnės,
*melū, aba špuosu,
*formulėnės pasakas,
*komulētīvėnės,
*pasakas ba pabėnguos.

## Pavīzdē
*Rauduonkeporātė

Kateguorėjė:Etnuograpėjė
Diana

thumb|right|300px|Prėncesė Diana
thumb|right|100px|Prėncesės Dianas muonuograma

**Diana Frances Spencer**, **Velsa Prėncesė Diana** ( g. 1961 m. lėipas 1 d. Sandrėngemė, Onglėjuo – m. 1997 m. rogpjūtė 31 d. Parīžiou) bova Jongtėnės Karalīstės kruonprėncesė nūg 1981 lėgė 1996 m. Prėncesė Diana liuob padietė sergontėms, biedniems žmuonėms, dėrba krūvuo labdaruos pruojėktu, bova dėdlē puopolērė terp žmuoniū. 

Žova 1997 m. autoavarėjuo Parīžiou. 

Kateguorėjė:Jongtėnės Karalīstės valduovā
Biokemėjė

[thumb|[Mioglobins|Mioglobina, svarbaus moskolus sodarantė baltīma, 3D stroktūra.]]
**Biokemėjė** īr muokslos, tėrontis gīvūsė organėzmūsė vīkstontės kemėnės rēkcėjės. Palē tīrėma objekta gal skėrstītė i į mikrōrganėzmu, augalū, gīviu ė žmuogaus biokemėjė.

Biokemėjės šakas ī:
* statėnė biokemėjė – tīrėnie gīvuosės materėjės kemėnė sodieti,
* dinamėnė biokemėjė – tīrėnie medegū apīkaitas pruocesus,
* funkcėnė biokemėjė – tīrėnier gīvībėnės vēkluos kemėnius pruocesus.

Biokemėjė atsėrada ė kap muokslos atsėrada XVIII o. pabėnguo, plietuojont organėnė kemėjė ė fizioluogėjė.

Biokemėjė
Ruobuots

**Ruobuots** īr supruogramouts ė so aplinka sāvēkaunontis daugetėkslis padargs, autuomatėzoutā dėrbontis žmuogou būdėngus vēksmus.

Termėns pėrma lėika palėka mėnavuots 1920 m. čekuo rašītuojė Karela Čapeka.

## Ruobuotu tėpā
Egzėstou daug ivairiu ruobuotu tėpu.
*Ėšdėrbėma ruobuotā
*Karėnē ruobuotā
*Medecėnėnē ruobuotā
*Teleruobuotā
*Žaislėnē ruobuotā
*Žemės ūkė ruobuotā

## Galerėjė

KITT en Calle Larios.jpg|I žmuogo nepanašos, ale panašē mėslėjontis ruobuots.
ICub sciencefestival 1.jpg|Ruobuots *iCub* atruoda kāp žmuogos.


## Tēpuogė veizieket
*Kibuorgs
*Dėrbtėnis intelekts

Kateguorėjė:Ruobuotėka
Plasmasė

thumb|Dāktā ėš plasmasės
**Plasmasė** aba **plastėks** īr sintetėnė aba posiau sintetėnė medega, katruos padėrbėmou kap glabnė̄jē ingredijėntā ēn polimerā. Diel sava lonkstoma plasmasė gal pritėktė dėrbont vairiausės skvarmas kėitus dāktus. Plasmasė daugomuo ėšdėrb ėš naptas ė gomtėniu doju.

## Tonkiausē paplėtė plastėkā
Aple 70% vėsa svieta plastėka padėrbamė kap tuoki polimerā:
: 35px Polietilena tereftalats (trompėnams kāp PET aba PETE)
: 35px Aukšta tonkoma polietilens (HDPE or PE-HD)
: 35px Polivinėla klorids (PVC aba V)
: 35px Žema tonkoma polietilens (LDPE aba PE-LD),
: 35px Polproplens (PP)
: 35px Polistirens (PS)

## Biedas
Tūdie, ka XX o. plasmasė nuognē ėšplėta, tas dalīks pridėrba aplinkuosaugėniu ėškadu, ba ta medega gomtuo soīr dėdlē lietā. Dėdliuojė plasmasės dalės nie perdėrbama, ale īr ėšmetama sāvartīnūs aba bikor kap šiokšlės, ožtatā ožterštoms plasmasė, tepuogė mikroplastėko, dėdlė bieda ī.

Kateguorėjė:Medegas
Pernu

**Pernu** () ī miests Estėjuo. Ketvėrts palē dėdoma. Garsie kāp kuruorts.

## Nūruodas
* Miesta oficēlė svetainė

Kateguorėjė:Estėjės miestā
Viljandis

**Viljandis** () ī miests Estėjuo. Miests bova Hanzas sājongas narīs. Pavadėnėmā kėtuom kalbuom - , , , .

94 % miesta gīvėntuoju - estā.

## Nūruodas
* Miesta oficēlė svetainė

Kateguorėjė:Estėjės miestā
Kuopėjs

**Kuopėjs** () ī miests pėitrītiu Suomėjuo, ož 390 km i šiaurės rītus nū Helsėnkė. Miestė gīven 122 tūkst. žmuoniū.

Kateguorėjė:Suomėjės miestā
Ėškastėnis kors

[thumb|right|[Torpė – tonkiausē Žemaitėjuo sotėnkama ėškastėnė kora rūšės.]]
**Ėškastėnis kors** – onglėondėnilē, katrėi per mėlėjuonus metu sosėskvarmava Žemės plotuo ėš sodūliejosiu augalū ė gīviu, ė katrėi īr kāp kors kasamė ė degėnamė. Glabnas ėškastėnė kora rūšīs – kūlė onglės, napta, gomtėnės dojės, torpė. Anėi palėikt glabnās energėjės ėšteklēs cielam svietė, īr nauduojamė dėrbont alektra, transpuortė ė pramuonie. Torpė da čiesās nauduojamė noma apšėldīmou Žemaitėjuo. Daugoms žalevėniu kemėniu medegū, kāp antās plasmasė, padėrbamė ėš kūlė ongliū, naptas, gomtėniu doju.

2011 m. napta sodarė aple 40 %, kūlė onglės – aple 26 %, gomtėnės dojės – aple 21 % ES energėjės rėnkas dalėis. 2020 m. ES pėrma lėika atsėnaujėnontės energetėkas sektuorios pralenkė ėškastėnė kora sektuoriu alektras dėrbėmė. Onkstiau kūlė onglės bova glabns ėškastėnis kors, ale īpatėngā tuo kora daba miegėnama atsėsakītė, bo ans degdams ėšskėr daugiausė onglėis dijuoksėda.

2021 m. doumenėm, 82,3 % sovartuotas pėrmėnės energėjės svietė ė 61 % alektras bova padėrbama ėš ėškastėnė kora. Mėlžėnėškė ėškastėnė kora degėnėma kėikē neigiamā veik aplinka. Daugiau kāp 80 % diel žmuogaus vēkluos sosėdariosė onglėis dijuoksėda (CO2) ėšsėskėr degėnont ėškastėni kora - aple 35 mlrd. tuon emisėju kuožnās metās, diel žemdėrbīstės - aple 4 mlrd. Gomtėnē pruocesā Žemie, (onglėis sogierėms ondėnīnūs) gal absorboutė tėk mizerna tū emėsėju dali, diutuo kuožnās metās palėikt mėlėjardu tuonu onglėis dijuoksėda pervėršis atmuospėruo. Nuors metana doju emisėjės īr tēpuogė rēkšmėngas, ėškastėnė kora degėnėms īr glabns šėltnomė efekta padėrbontiu doju, atsakėngu ož gluobalėni atšėlėma ė ondėnīnu rūgštiejėma, šaltėnis. Tēpuogė daug su uora tarša sosėjosiu smertiu sokel ėškastėni kora degėnont ėšsėskėrontės kėitas dalielės ė tročīznas dojės. Tas kaštou svietou 3,3 % anuo BVP. Atsėsakont degėntė ėškastėni kora kuožnās metās būtom galėma ratavuotė mėlėjuonus žmuoniu gīvībiu.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Gomta
Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Graužėkā

**Graužėkā** (*Rodentia*) īr skaitlėngiausis žvieriū būrīs.

Tonkiausē smolkė, vėdotėnė dėdoma, ale īr tēpuogė dėdliū (dabros, kapibara, mara). Kūna ėlgoms 5–130 cm, sonkoms 5 g–80 kg. Tonkiausē anū kailis tonkos, alē pasėtaika mažne plėkū (plėkė̄jė smielrausē). Plaukā, jēgo īr, trompė, ėlgė aba šmuots anū pavėrtės spīglēs (dīgletriošėnē). Škūruo būn specėfėšku liauku, prakaita liaukas tėktās pieduosė.
Jiega

**Jiega** īr mekanėnė puoveikė aba materēliū kūnu sāveikavėma apibūdėntontis mats. Inercėjės diesnis apėbriež jiega. Kūnā sāveikautė gal tėisiuogē lėisdamuos (sliegė jiega, trėntėis jiega) aba par lauka (gravitacėjės jiega, alektruomagnetėnė jiega). Jiega īr vektuorėnis dėdoms (*F*), anou apibūdėn vēkėma krīptės, dėdoms (stėproms) ė vēkėma poškis.

Jiegas gal būtė mekanėnės ė fondamentalės):
* Tomproma jiega,
* Sonkė jiega,
* Svuoris,
* Trėntėis jiega,
* Alektruomagnetėnė jiega
* Sėlpnuojė jiega
* Magtīnguojė jiega

Kateguorėjė:mekanėka
Radėjėaktīvoms

**Radėjėaktīvoms** īr kai katrū liousū atuoma kondoulū ė nuklidu savībė patėim savaimė skėltė padėrbont elementarės dalelės (pvz., alektruonus, neutruonus) aba kondoula fragmentus. Radėjėaktīvoms gal būtė:
*alfa skėlėms	(kondoula krūvis pasėkeit –2, masės skaitlios pasėkeit –4),
*neigems beta (β–) skėlėms (kondoula krūvis pasėkeit +1, masės skaitlios palėikt tuoks pat),
*teigems beta (β+) skėlėms (kondoula krūvis pasėkeit –1, masės skaitlios palėikt tuoks pat),
*dvėgobs beta skėlėms (kondoula krūvis pasėkeit +2, masės skaitlios palėikt tuoks pat),
*alektruona pagava (kondoula krūvis pasėkeit –1, masės skaitlios palėikt tuoks pat),
*dvėgoba alektruona pagava (kondoula krūvis pasėkeit -2, masės skaitlios palėikt tuoks pat),
*neutruonėnis skėlėms (kondoula krūvis pasėkeit –1, masės skaitlios palėikt tuoks pat),
*protuonėnis skėlėms (kondoula krūvis ė masės skaitlios pasėkeit –1),
*dvėgobs protuonėnis skėlėms (kondoula krūvis ė masės skaitlios pasėkeit –2),
*klasterėnis skėlėms,
*savaimėnis dalėjėmasis,
*izomerėnis vėrsmos (kondoula krūvis ė masės skaitlios nesėkeit),
*vėdėnė konversėjė (kondoula krūvis ė masės skaitlios nesėkeit),
*vėdėnis puorū korėms (kondoula krūvis ė masės skaitlios nesėkeit),

Īr žėnuoma daugiau kāp 3000 radėjėnuklidu, ėš katrū aple 300 rondamė gomtuo, lėkosė̄jė - padėrbtė.

Radėjėaktīvoms mieruojams SI sėstemas vėinetās bekerelēs, da egzėstou nesėstemėnē vėinėtā – kiuris ė rezerfords. Radėjėaktīvoma atradėmns paskatėna muoksla ė teknėkas pruogresa, buo pradieta nauduotė kondoulėnė energėjė energetėkuo, pramuonie (ale iskaitont vainuos pramuonė).

Tonkiausē radėjėaktīviuojė skėlėma produktā tēpuogė īr radėjėaktīvė ė anū skėlėms tronk pakuol gaunams stabėlos kondouls. Tēp vīkst radėjėaktīviuojė skėlėma grandėnė. Pruocesos gal būtė nepaprastā veikos 10−21 s ė baisėngā ėlgs (1019 m.)

## Galerėjė
Galerėjuo paruodītas glabnas radėjėaktīvaus spėndolevėma rūšīs

Alpha_Decay.svg|Alfa spėndolevėms
Beta-minus_Decay.svg|Neigems beta spėndolevėms
Beta-plus_Decay.svg|Teigems beta spėndolevėms
Gamma Decay.svg|Gama spėndolevėms


Kateguorėjė:Fizėka
Prigolmībė

[thumb|Svēkū ė nu [kokains|koksa prigolontiu smagėnū palīgėnėms.]]
**Prigolmībė**, da vadėnama **žalėngo ipratėmo**, īr psikėkas sotrėkėms, lėgoistos puolėnkis kartuotė ton pati vēksma aba vartuotė ton patė medega dėdli kėiki sīkiu, tēp nuoront pajostė pasėtenkėnėma, neveizėnt numatuomu aba akėvaizdiū neigemu padarėniū patiam inivėdou aba anuo aplinkā.

Prigolmībė gal būtė fizėnė (narkuotėkam, alkuoguoliou, kofeinou, tabakou) ė psėchuoluogėnė (azartėniam luošėmam, kuompioterėniam ė internetėniam grajam, pornograpėjē ė kt.) Prigolmībė tonkē sokel socēlėnės, psėchuoluogėnės, patuoluogėnės biedas.

Kateguorėjė:Lėgas
Kateguorėjė:Medėcėna
Kateguorėjė:Psėchuoluogėjė
Analėzėnė kemėjė

**Analėzėnė kemėjė** aba **analėtėnė kemėjė** īr kemėjės atšaka, katruos tėkslos - kortė ė pritaikītė metuodus, rakondus ė strategėjė medeguos kemėnē sodietē, stroktūrā ė energėnē būsenā erdvie ė laikė nustatītė, reagentu ė rakondu nauduojėma analėzē ė anuos atlėkėma teknėka, kemėnės analėzės metruoluogėjė. Gal būtė skėrama i dvė gropė:
* Kuokībėnė analėzė. Nagrėnie bėndrus teuorėnius klausėmus, medegū atradėma ėr atpažėnėma.
* Kėikībėnė analėzė. Nagrėnie perskīrėma ėš mėšėniū, koncentravėma ė nusatatīma metuodus.

Kėtuokė skėrstīmā. Palē medegas, katras īr analėzounamas, gal būtė skėrama i dvė gropė:
* Neorganėniu medegū analėzė (neorganėniu medegū ė ondėns.
* Organėniu medegū analėzė (organėniu medegū)

Palē analėzounamas medeguos dėdoma gal būtė skėramas:
* makroanalėzė (daugiau kāp 1 g medeguos)
* posiau mikroanalėzė (10-1-10-2 g medeguos)
* mikroanalėzė (10-2-10-3 g medeguos)
* ultramikroanalėzė (10-3-10-6 g medeguos).

## Tēpuogė veizieket
*Fizėkėnė kemėjė

Kateguorėjė:Kemėjė
Rūgštės

[thumb|I [gierals|gieralus tonkē prileidama onglėis rūgštėis, ka ons potuotom.]]
**Rūgštės** īr kemėnē jongėnē, ondėnėniam tėrpalė atskelontīs ondėnilė juona H+ aba hidroksuonė juona H3O+, katrėi tėrpalou suteik karaktuorėnga rūgštoma. Kėta karaktuorėnga savībė - ėštėrpėnos ondėnie pH palėikt mažiesnis kāp 7. Rūgštīs īr skėrstuomas i neorganėnės rūgštis ė organėnės rūgštis, katrū dėdli šmuota sodara karbuoksirūgštīs.

## Rūgštiū pavīzdē
*Acta,
*amina,
*askorba,
*asparagina,
*asparta,
*Acetilsalicila rūgštės,
*azuota,
*benzoinė,
*deoksiribonukleina (DNR),
*droskas,
*fuosfuora,
*gelžėis,
*glutama,
*Nikuotėna rūgštės,
*oksala,
*onglėis,
*pėina,
*propijuona,
*ribonukleina (RNR),
*ribonukleina infuormacėnė (iRNR),
*ribonukleina ribosuomėnė (rRNR),
*ribonukleina transpuortėnė (tRNR),
*sieras,
*skrozdiu,
*stearina,
*svėista,
*teraftalė,
Lipidā

[thumb|right|400px|Tonkē pasėtaikontiu lipidu pavīzdē - [cholesteruolis ė oleina rūgštės (vėršuo), ėš oleata, stearina rūgštėis ė palmitata ė gliceruolė grandėnės sodarīts triglicerids vėdorie ė fosfolipids fosfatidilchuolins.]]
**Lipidā** (ėš sen. gr. *lipos* – rėibalā) īr organėniu jongėniū gropė – rėibalā, vaškā, acilsteruolē, fosfolipidā, glikolipidā, sfingolipidā ir panašės medegas, netėrpstontės ondėnie, ale tėrpės nepoliniūs tėrpėkliūs (pvz., rėibalūs tėrpstontīs vitaminā A, D, E ė K).

Lipidu fonkcėjės - energėjės kaupėms ė keravuojėms, sėgnalizavėms, lōsteliu membranas stroktūrėnē komponentā. Lipidā nauduojamė kosmetėkuo ė jiedie pramuonies ė nanoteknuoluogėjuo.

Lipidus sodara - C, H, O, kai katrūsė - da P, N.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Uorganėnė kemėjė
Kopranogarē

**Kopranogarē** aba ***verbliūdā*** () īr tuoki žvierē, katrėi ont sava nogaras tor tuokės rīškės kokšteras. Gīven Eurazėjuo ėr Afrėkuo, vuo anėms gėmėningi žvierē (pvz., lama, alpaka, guanaks ė vikunėjė) gīven Pėitū Amerėkuo.

Gėntē prigol trīs rūšīs:
* vėinkokšteris kopranogaris (*Camelus dromedarius*, paplėtės dīkomuosė Artėmūsiūs Rītūs ė Afrėkuo
* dvėkokšteris kopranogaris (*Camelus bactrianus*), sotėnkams Cėntrėnie Azėjuo
* laukėnis Baktrėjės kopranogaris (*Camelus ferus*), sotėnkams šiaurės vakarū Kėnėjuo ė pėitvakariu Monguolėjuo.

Da bėnt ketorės rūšīs īr ėšnīkosės, bepalėkosės tie tėktās fuosilėjės.

Kateguorėjė:Žvierē
Minerals

[thumb|[Kanada|Kanaduo atkastė mineralā serandits, natrolits, analcims ė egirins.]] 
**Minerals** īr natūralė geoluogėniu pruocesu čieso sosėskvarmavosė kemėnė medega aba jongėnīs, torons individualės savībės. Minerals tor krėstalėnė stroktūra, specėfėška kemėnė sodieti. Mineralus tėr mineraluogėjė.

Tonkiausē terp mineralu ramdamė īr kvarcos ė lauka špats. 2023 m. gegožė ėš vėsa priskaitlioujams 5941 minerals.

Mineralus klasėfėkoutė miegėna Karls Liniejos, gīva gomta soskėrstės i gīvius, augalus ė mineralus, ale anuo klasėfėkavėms naprigėjė terp mineraluogu. Dabartėnė klasėfėkacėjė atruoda tēp:
*Silikatā, katrėi sodara 90 % Žemės plotas mineralu
**Tektosilikatā
**Filosilikatā
**Inosilikatā
**Ciklosilikatā
**Sorosilikatā
**Ortosilikatā
*Nesilikatā
**Grīnė̄jė mineralā (auksos, cėdabros, aliomėnis, deimants ė kėtė)
**Sulfidā
**Oksidā
**Halidā
**Karbonatā
**Solfatā
**Fosfatā
**Organėnē mineralā

## Šaltenē