open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Serbėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė

thumb
**Serbėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė** - krepšėnė komanda, katra tarptautinies' varžībuos atstovaun Serbėjės valstībė. Serbėjės rinktėnė 2007 m. Euruopas čempijuonatė neiškovuojė nė vėinuos pergales ė pasėdalėna 13-16 vėitas. Serbėjės rinktėnė īr laikuoma tėsiuogėnė Jugoslvajės ė Serbėjės ė Joudkalnėjės rinktiniū īpėdėnė, dėltuo ana FIBA rėitingė užjem 5 vėit.

## Laimiejėma
### Euruopas čempijuonatūs

* Geriausis pasėikėms - 13-16 vėitas (2007 m.)

## Sudietes [[2007]] m. [[Eurobasket 2007|Euruopas čempijuonatė]]

* Milenko Tepič (Belgrada „Partizan“)
* Stefan Markovič (Vršaca „Hemofarm“)
* Miloš Teodosič (Pirieje „Olympiacos“)
* Vuk Radivojevič (Fuenlabradas „Baloncesto“)
* Marko Jarič (Minesuotas „Timberwolves“)
* Novica Veličkovič (Belgrada „Partizan“)
* Nemanja Aleksandrov (Belgrada „Crvena Zvezda“)
* Dragan Labovič (Belgrada FMP)
* Branko Cvetkovič (Žeruonas „Akasvayu“)
* Milan Gurovič (Sopuota „Prokom Trefl“)
* Nenad Mišanovič (Belgrada „Crvena Zvezda“)
* Darko Miličič (Memfe „Grizzlies“)
* Vīr. treneris: Zoran Slavnič

Kateguorėjė:Krepšėnė rinktėnės
Islams

thumb|right|200px|Arabu ruodos hieroglėfs, katros reišk Ėslama
**Islams** īr ontra palē vierojontiu skaitlio svieta viera. Ana īr monoteistėnė viera, ė anuos ėšpažėniejē vadėnamė mosolmuonās. Dievs īr vadėnams Alacho ėr anuo pranašos īr Mahomets. Malduos nomā īr vadėnamė mečetiem. Islams atsėrada 632 m. Arabėjuo. Ans zars ėšplėta vėsam Arabu svietė ė paskiau ė tuolėmesniūs kraštūs (Indonezėjuo, Indėjuo, Torkėjuo).

Islams tor dvė pamatėnė atšakė:
* Sunėzmos (dėdliausė, dėdoma Arabėjuo, Torkėjuo ė kėtor)
* Šijėzmos (mažesnė, dėdoma Iranė, daug īr tēpuogė Irakė, Afganėstanė)

Kėtas palē dėdoma mizernos atšakas: charidžėtā. Kai katrūs šalīs, kāp Saudo Arabėjuo, paplėtosė radėkalė sunėtu islama skvarma, vahabėzmos. Anou vierėj tēpuogė teruorėstėnė tėpa valdės kāp Talibans, Islama valstībė.

Lietovuo tēpuogė īr islama ėšpažīstontiu — mažne 0,1%. Ėš vėsa Lietovuo vēk ketorės mečetės, vuo pėnkta da īr Vėlniou bovosė, pakuol anuos nasogriuovė. Žemaitėjuo mosolmuonu malduos nomū nie.

Islama mens tonkiausē pasėreišk arkitektūruo, kaligrafėjuo, tekstėlie, keramėkuo, stėkla apdėrbėmė.
Šėmkātiu seniūnėjė

**Šėmkātiu seniūnėjė** () īr Jorbarka rajuona seniūnėjė, asontė Jorbarka rajuona šiaurie. Cėntros īr Šėmkātē.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Vadgėrīs – 505 gīv.
*Paulē – 284 gīv.
*Šėmkātē – 265 gīv.
*Paskīnā – 243 gīv.
*Knėitē – 162 gīv.
*Baltrātėške – 155 gīv.
*Griaužā – 119 gīv.

### Kėtas suodas

*Akmenėškė – 7 gīv.
*Antanava – 1 gīv.
*Apuoluonuovka – 20 gīv.
*Artelės – 1 gīv.
*Aukštrokē – 35 gīv.
*Aušgėrė̄s – 18 gīv.
*Barzdē – 0 gīv.
*Baužā – 0 gīv.
*Bebėrvā – 15 gīv.
*Bolzgenėškē – 23 gīv.
*Cėgelnė – 9 gīv.
*Degėms – 14 gīv.
*Gėigē – 24 gīv.
*Grėguožėškė – 3 gīv.
*Juovalėškė – 41 gīv.
*Kalnėškē – 7 gīv.
*Kalopē – 5 gīv.
*Kazuokā – 0 gīv.
*Kebėškē – 2 gīv.
*Lapgėrē – 43 gīv.
*Liodvėnava – 34 gīv.
*Medėninkā – 27 gīv.
*Naukaimis – 23 gīv.
*Naukaimis (suodas šmuots) – 10 gīv.
*Paolsīs I – 62 gīv.
*Paolsīs II – 6 gīv.
*Pabebėrvė kaimalės – 0 gīv.
*Pabebėrvīs – 22 gīv.
*Pāšlīnīs – 39 gīv.
*Pamėtovīs – 29 gīv.
*Papartē – 0 gīv.
*Pavėdaujīs – 14 gīv.
*Pavėdaujīs I (suodas šmuots) – 4 gīv.
*Pavėdaujīs III (suodas šmuots) – 0 gīv.
*Peldiūnā II – 9 gīv.
*Rėivā – 2 gīv.
*Ropēkē – 23 gīv.
*Stolgē – 5 gīv.
*Šambarava (suodas šmuots) – 0 gīv.
*Šapalėškė – 9 gīv.
*Šėlėšninkā – 0 gīv.
*Šėlkalnės – 45 gīv.
*Šėmkātiu kaims – 26 gīv.
*Vėdauja – 10 gīv.
*Vėdgėrės – 2 gīv.
*Vuolongėškė – 0 gīv.
*Zagriaužės – 11 gīv.
*Žvėrblaukīs – 15 gīv.


## Nūruodas
*Seniūnėjės kuontaktā (lietoviu kalbuo).

Kateguorėjė:Jorbarka rajuons
Kateguorėjė:Jorbarka rajuona seniūnėjės
Šėmkātiu suoda

**Šėmkātiu kaims** () - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 26 prietelē.

Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Pavėdaujīs I

**Pavėdaujīs I** () - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo ė Gėrdiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 299 prietelē.
Medėninkā (Jorbarks)

**Medėninkā** () - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 27 prietelē.
Šėmkātē

**Šėmkātē** () - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė, seniūnėjės centros. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 266 žmuonis.
Vadgėrīs

**Vadgėrīs** () - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo gīven 505 prietelē.

## Istuorėjė

XVII o. bova Vadgėrē dvars, pri anuo 1676 m. pastatīta kuoplīčė. Pėrmuojė Vadgėrē bažnīčė pastatīta 1790 metās.

Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Akmenėškė (Jorbarks)

**Akmenėške** () - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 7 žmuonis.
Šapalėškė

**Šapalėškė** () - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.
Naukaimės (Šėmkātē)

**Naukaimės** () - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 23 žmuonis.

Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Juovalėškė

**Juovalėške** () - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo gīven 41 prietelės.

Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Vuolongėškė

**Vuolongėškė** () - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo asontė gīvenvėitė. Anuo nagīven prietelē.

Kateguorėjė:Jorbarka rajuona gīvenvėitės
Izraelė naciuonalėnė krepšėnė rinktėnė

**Izraele nacionalėnė krepšėnė rinktėnė** - krepšėnė komanda, katra tarptautinies' varžībuos atstovaun Izraele valstībė. Izraele rinktėnė 2007 m. Euruopas čempijuonatė pasidalėna 9-12 vėitas. FIBA rėitingė užjem 25 vėit.

## Laimiejėmā
### Euruopas čempijuonatūs

*Ontra vėita - 1979 m.

### Svieta čempijuonatūs

*Geriausis pasėikėms - 7 vėita (1986 m.)

### Olimpinies žaidīnies'

*Geriausis pasėikėms - 17-23 vėitas (1952 m.)

## Sudietes [[2007]] m. [[Eurobasket 2007|Euruopas čempijuonatė]]

*Moran Rot (Holona „Hapoel“)
*Dror Hajaj (Jeruzales „Hapoel“)
*Meir Tapiro (Bnei Hašarono „Hapoel“)
*Yotam Halperin (Tel Aviva „Maccabi“)
*Jeron Roberts (Amsterdama „Demon Astronauts“)
*Matan Naor (Naharėjės „Ironi“)
*Guy Phini (Jeruzales „Hapoel“)
*Lior Eliyahu (Tel Aviva „Maccabi“)
*Ido Kozikaro (Naharėjės „Ironi“)
*Amit Tamir (Čerkasū „Mavpy“)
*Yaniv Green (Samaras CSK VSS)
*Erez Markovich (Jeruzales „Hapoel“)
*Vīr. treneris: Zvi Sherf (Tel Aviva „Maccabi“)

Kateguorėjė:Izraelis
Peldiūnā II

**Peldiūnā II** () - Jorbarka rajuonė, Šėmkātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Anuo gīven 9 prietelē.
Iggy Arbuckle

**Iggy Arbuckle** īr Kanaduos anėmacėnis fėlmoks, ruodoms par Jetix telivizėjė. Ans pasakuo aple paršioka Iggy, katros īr *Kookamunga* mėška rėindžeris.

## Veikiejā
*Iggy Arbuckle - pagėndinis vėikiejs, paršos, *Kookamunga* mėška rėindžeris
*Jiggers - Igė pagebininks bebros
*Zoop - Igė prietelė, pardavieja borndokė. Ana īr taikuos gerbieja ė Rītū vieru ėšpažinieja
*Spiff - skonks, katros vėslaik rankiuo šiokšles
*Kira - ėš miesta atkeiavos opuosomė, katra duominasė torėzmu, spuortu, mozėka
*Stu - šams, Igė nepritelis, katros stengias mėška paverstė torėzma cėntro i oždėrbtie daug pėnėgū
*Robear ė Robert - neišmanielē Stu pagelbininkā šermuonielē
*The Great Bambzeani - tuotema stolps, katruo pagelbas praša Igis

Kateguorėjė:Filmā
Puerto Rėks

**Puerto Rėks** () aba **Puerto Rėka sondrauga** () īr posiau liousa valsībė Karėbu jūruo, Vest Indėjuo. Ana ī valnā sosėita so JAV. Puerto Rėks īr isikūrės Puerto Rėka ė da keletuo mažū salū. Suostėnė ī San Chuans.

Kateguorėjė:Šiaurės Amerėkas valstībės
Buobu vasara

**Buobu vasara** īr čiesos onkstīva rudeni (siejės pabenguo, spalė pradiuo), kumet diel ontėcikluona patamp gėidrė ė šėlta uorā (temperatūra pasėik +20&nbsp;°C ė daugiau, saulieta īr). Buobu vasaruos čiesu paprastā skrai vuoratėnklē, sožīd katri nekatri kvietkā, katrie šēp žīd tėktās vasara. Buobu vasara ožtronk 1-2 nedieles.

Kateguorėjė:Uorā
Platlapis šėndros

260px|thumb|Platlapē šėndrā

**Platlapis šėndros** () ī tuokė šėndrū rūšės, vėina ėš dvījū, augontiu Lietovuo.

Aug ežerū, tvenkėniū krontūs, pelkies, opiū atkolūs.

Ožaug lėgo 1,5 – 3 aukštoma, anou lapā 2 – 4 cm platoma. Borbūlės dėdlės, stuoras. Anuom ė platēs lapās platlapis šėndros skėras nug siaurlapė.

Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Babrongienā

**Babrongienā** () ī suoda Plongės rajuonė, 7 km i šiaurė nū Babronga, Žemaitėjės nacēnalėnėm parkė. Babrongienā ī seniunātėjės centrs. Šalėmās suodas tek Mėnėjės ėntaks Babrongs. Suoduo ī menėninka Leuonarda Černiauske mena galerėjė. 

## Istuorėjė
Babrongienā mėnavuojamė nūg 1253 m.


Vaizdas:Babrungenu malunas.Zem.2007-08-23.jpg|Babrongienu malūns
Vaizdas:Babrungenu malunas1.Zem.2007-08-23.jpg|Babrongienu malūns
Bokontė

**Bokontė** aba ***Būkontė*** () īr kaimalis Plongės rajuonė, 10 km i šiaurės vakarūs nū Plongės, šalep Godeliu kaima, Žemaitėjės NP. Bokontie 1845 m. ožgėmė i auga rašītuojė Žemaitė. Daba veik anuos moziejos.


Vaizdas:Zemaites muziejus Bukanteje.Zem.2007-08-23.jpg|Žemaitės moziejos Bokontie
Vaizdas:Zemaites muziejus6.Bukante.2007-08-23.jpg|Rašītuojės gramufuons
image:Zemaites muziejus2.Bukanteje.Zem.2007-08-23.jpg|Žemaitės moziejos Bokontie



Vaizdas:Zemaites muziejus3Bukanteje.Zem.2007-08-23.jpg|Žemaitės moziejos Bokontie
Vaizdas:Zemaites muziejus4.Bukante.Zem.2007-08-23.jpg|Žemaitės moziejos Bokontie
Vaizdas:Zemaites muziejus5.Bukante.Zem.2007-08-23.jpg|Rašītuojės čimodans
Oušna

**Oušna** () īr opalis Plongės rajuonė; Babronga kairīsis ėntaks. Prasėded pelkīnūs Babrongienu medie. Tek daugiausė i pėitvakarius, Žemaitėjės NP robežiom.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Stėrbaitē

**Stėrbaitē** () īr kaims Plongės rajuonė, Žemaitėjės NP, 3 km nū Beržuora kaima. Kaims īr ėšlaikės sava etnuokoltūrine aplėnka.
Beržuors (ežers)

**Beržuors** () īr ežers Žemaitėjuo, Plongės rajuonė, Žemaitėjės NP, i vakarūs nū Plateliu ežera. Pri Beržuora ežera īr Beržuora kaims. 

kateguorėjė:Žemaitėjės naciuonalėnis parks
Babrongs (opės)

**Babrongs** () īr opės Žemaitėjuo; Mėnėjės dešinīsis ėntaks. Ėštek ėš Plateliu ežera. Tek i pėitus, a ož Plongės i pėitvakarius. Ītek i Mėnėjė 130 km nū anuos žiuotiū. Slienis 100-150 m platoma, vaga aukštopie 4-8 m, žemopie 10-15 m platoma.

Dėdliausė ėntakā: Oušna, Pėitvė, Čerkšnė (kair.), Dirnopė, Lėipopė (deš.).

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Laumalėnkas ežers

**Laumalėnkas ežers** () īr pėitinė dėdliausė Žemaitėjuo Plateliu ežera dalis. Laumalėnkas ežers patenk i Laumalėnkas hidruograpėni draustėni. Krontā pelkieti, nuognē raižīti, apaugė mėško. Pėitūs eštek Babrunga opė.
Platelē

**Platelē** īr:
*Platelē - dėdliausės Žemaitėjės ežers
*Platelē - miestalis Plongės rajuonė.
Plateliu ežers

**Plateliu ežers** (), aba **Platelē** īr dėdliausės Žemaitėjės ežers. Ons telkša Plongės rajuonė, Žemaitėjės naciuonalėnėm parkė, 14 km i šiaurės šmuota nug Plongės. Krontā žemi, vėngioutė (īpatėngā pėitūs), tonkiausē īr  vėitu, katrūs krontā ī apaugė mėško. Ežerė īr 7 salas (Veršiū, Brėidsalė, Pėlies ė kt.), katrū bendrs pluots 20,5 ha. Ont Plateliu ežera kronta stūksa Plateliu miestalis. Ėš pėitinės ežera dalies, Laumalėnkas ežera, ėštek Babrungs.

## Rengėnē
Nu 2003 m. pri Plateliu ežera kuožna vasara ēn festėvalės „Ruoko naktīs“.
Babrungs (suoda)

** Babrungs** () īr suoda Plongės rajuonė, šiaurės rītinėmė Plongės šmuotė. Seniūnėjės cėntros. Par kaima tek Babrunga opė.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 616 žmuoniū.
Beržuors (suoda)

**Beržuors** () īr kaims Plongės rajuonė, i pėitūs nū Plateliu miestalė, terp Beržuora ė Plateliu ežerū. Pakliūn i Žemaitėjės NP. Beržuorė stuov Šv. Vīskopa Stanėslava bažnīčė.
Puovėls Vėšinskis

**Puovėls Vėšinskis** (*Povilas Višinskis*; g. 1875 m. bėrželė 28 d. Ošnienūs - m. 1906 m. balondė 23 d. Berlīnė) īr žemaitiu ė lietoviu rašītuos, puolėtėnis vēkies. Ons i dėdlė̄jė literatūra atvedė Žemaitė, Šatrėjės Ragana, Lazdīnu Pelieda. 

Višinskis
Vītauts Mačernis

thumb|right|200px|Vītauts Mačernis

**Vītauts Mačernis** (*Vytautas Mačernis*; g. 1921 m. bėrželė 5 d. Šarnelie - m. 1944 m. spalė 7 d. Žemaitiu Kalvarėjuo) īr lietoviu ė žemaitiu puoets, fėluosuops, pargoldītuos. Anuo žīmiausės kūrėnīs īr eiliu cėklos *Vizėjės*. Tēpuogė parašės daug sonetu (pavasarė, vasaras, rodens ė žėimas). Bova sosėžadiejės so Bruonė Vėldžiūnaitė (g. 1920 m.)

Mačernis žova par vaina miegėndams emigroutė ėš Lietovuos, kūmet ana ožmošė atsėtiktinė sviedėnė skavaldra.

thumb|left|240px|Mačernė kaps Šarnielė
thumb|right|200px|V. Mačernė žovėma vėita. Ožrašos žemaitėškā

Mačernis
Kateguorėjė:Žemaitėjės pargoldītuojē
Kateguorėjė:Puoetā
Gedėmėns Vagnuorios

**Gedėmėns Vagnuorios** (, 1957 m. bėrželė 10 d. Vėlkātiu suoduo, Plongės raj.) īr Žemaitėjės ė Lietovuos puolitėks, akuonomists, kuova 11-osės akta sėgnatars. Ons dosīk bova Lietovuos premjiers. Pradiuo Vagnuorios bova kuonservatoriu partėjės narīs, ale paskom sokūrė krėkštiuoniu konservatoriu partėje.

Gedėmėns Vagnuorios liousē rokounas žemaitėškā, ė lietovėškā rokoun so dėdlio žemaitėško akcėnto.

Vagnorius
Kateguorėjė:Lietovuos ministrā pėrmėninkā
Dionėzos Puoška

**Dionėzos Puoška** (*Dionizas Poška*; g. 1757 m. Mažeikiu rajuonė - m. 1830 m.) īr XIX o. lietoviu ė žemaitiu rašītuos, kultūras vėikiejs. Ons Bardžiū kaimė ikūrė senū rakondu mozieju medė kamėinūs (*Baublē*). Žīmiausės Puoškas kurinīs īr knīga „Možėks Žemaitiu ė Lietovuos“. 

Puoška, D.
Sėmuons Stanevėčė

**Sėmuons Stanevėčė** (*Simonas Stanevičius*; g. 1799 m. Raseiniu rajuonė – m. 1848 m.) īr vėins dėdliausiu XIX o. Žemaitėjės koltūras vėikieju. Ons bova fuolkluorėsts ė rašītuos.

Gėmė smolkiū puonu šeimuo Kanuopienūs. Muokės Kražiu gimnazėjuo. Stanevėčė bėngė Vėlnious onėversėteta, anou pariemė graps Jorgis Pliaterios. Sėmuons Stanevėčė goldė Ezuopa pasakiečės, tepuogė parašė pasakiečė aple meška ė arkli, katrėi sositėka prī Neviežė. Ėš žmuoniū ožrašėniejė žemaitėškas dainės, pasakas. Sėmuons Stanevėčė rašė žeimaitėškā.

1848 m. gava džiuova ė pasimėrė Stempliesė.

Stanevėčė
Kateguorėjė:Lietovuos rašītuojē
Kajetuons Nezabėtauskis

**Kajetuons Nezabėtauskis** (*Kajetonas Nezabitauskis*; g. 1800 m. lėipas 17 d. - m. 1876 m. balondė 11 d.) īr žemaitiu lietovėškuojė sōjūdė vėikiejs ė bėblėjuograps. 

Ons studėjava VU, bova Sėmona Stanevėčė ė Dionėza Puoškas prietelis. Nezabėtauskis tīriniejė Žemaitėje, paskum ėšlaida „Žemaitėjės ė Lietovuos istuorėje“.

Nezabėtauskis
Nezabėtauskis
Liudvėks Aduoms Jocevėčios

**Liudvėks Aduoms Jocevėčios** (*Liudvikas Adomas Jucevičius*; g. 1813 m. groudė 15 d. Kelmės rajuonė - m. 1846 m. kuova 21 d.) īr žemaitiu lietovėškuojė sōjūdė dalīvis, literats, kraštuotīrininks. Ons muokės Kražiu gėmnazėjuo, paskum ožbėngė VU ė patapa konėgu.

Ons īr parašes šėtas knīgas: „Muokītavuotė žemaitē“, „Žemaitėjės atmėnimā“, „Lietova“.

Jocevėčios
Žilvėns Žvagolis

**Žilvėns Žvagolis** (, g. 1965 m. lėipas 24 d. Klaipieduo) īr žemaitiu ė lietoviu pop mozėkas dainėninks, šoumens. Ons īr Žemaitėjės patrėjuots, valnā rokoun ė dainioun žemaitėškā, īr irašės nemažā žemaitėšku dainiu. Ons tēpuogė īr sokūrės Žemaitėjės himna atmaina. Žvagolis īr apsėženėjis so Irena Staruošātė. Tor trės vākos.

## Kėlėms
Žilvėns gėmė Klaipieduo. Tievā - tēpuogė klaipiedėitis juvelīrs Alfreds (g. 1945 m.) ė prekībėninkė Bėrotė. Žilvėna buočios bova kėlėma nu Latvėjės Priekolės miestielė, baba - ėš Aleksandrėjės.

## Dėskuograpėjė
**Ramiai* (2004 m.)
**Miesto fiesta* (2004 m.)
**Makaronai* (2005 m.)
**40-mečio jubiliejus* (2005 m.)
**Būna* (2006 m.)
**Žemaitiškų dainų enciklopedija* (2006 m.)
**Alaus baro dainos* (2007 m.)

## Šaltenē
Kim Il Sungs

**Kim Ėl Sungs** (김일성, 1912 m. balondė 15 d. – 1994 m. lėipas 8 d.) - Šiaurės Kuoriejės sokūries ė pėrms anuos prezėdents nu 1948 m. ligė 1994 m., a puo smertėis onam soteikts amžėnuoje prezėdenta statosos. Ons tēp pat bova šiaurės kuoriejėitėškas čočhė versėjės kūries ė Kuoriejės darbėninku partėjės generalėnis sekretuorios. Anuo gėmėma ė smertėis dėina īr valstībėnė Š. Kuoriejės šventė.

Kateguorėjė:Šiaurės Kuoriejės žmuonis
Kateguorėjė:Šaltuosės vainas līderē
Žemaitėjės gimnos

**Žemaitėjės gimnos** īr Žemaitėjės krašta tautėnis gimnos. Žemaitėjė nator vėsoutėnā paplėtosė vėiningā sava gimna ė daugoms žemaitiu muok tėktās Lietovuos gimna. Kelets Žemaitėškā gimna versėju īr.

## Gimnos Žemaitėjē
*Gimnos Žemaitėjē (solietovėntā *Himns Žemaitėjee*)
*Mozėka: Gintauts Litinsks; 
*Žuodē: Žėlvins Žvaguolis

(žuodē vagol dėinē, rašība sožemaitėnta no teksts - ne)

*Žemaitiu žemė vėin kalnā ė kluonē* 
*Žemaitiu žemė žemaitielėms vėinėms*
*Vakarus skalaun Baltėjė gražiuojė*
*Rītus - Aukštaitėjė, sesė brongė*

*Omžem šiuo padangie gīven lietovis*
*Omžem žemaitielis lėks kāp bovis*
*Žemaitiu žemie ažuolā žaliou*
*Žemaitiu žemė - mėlžinkapē kluot*

*Žemaitiu dėrvuo ėr granis pasies*
*Žemaitiu būds īr diel to kėits*
*Nier pasaulī tuokiuos galībes*
*Katra negerbtom žemaitiu vienībes*

Klausītė

## Ėr paauga žalė lėipa
Tonkē par soeigas žemaitē dainioun liaudėis dainė "Ėr paauga žalė lėipa".

Ėr paauga žalė lėipa, /2k
Ėr paauga žalė lėipa kėima vėdorielī

Ėr atliekė vuolungelė, /2k
Tūpė i lėipelė

Vai vuolungė vuolungelė, /2k
Kamė to lakiuojē?

Aš lakiuojau aukštūs kalnūs, /2k
Žaliūs birštvīneliūs

Vai vuolungė vuolungelė, /2k
kō to tėn regiejē?

Aš regiejau jāunas puoras, /2k
Gražės pariedkelės

Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā
Kateguorėjė:Žemaitėjė
Tads Blinda

**Tads Blinda** (; 1846 m. - 1877 m. balondė 22 d.) bova žemaitiu razbaininku vads. Ons bova „svieta līgintuos“, liuob atėminietė torta ėš guobšū puonu ė padalintė prastiem žmuoniem, ė diel šėta bova laikoms dėdlis vīrs. Blindas šaika plėšikava Telšiū, Raseiniu, Šiauliu apskrėtīsė. Ons bova pagauts ėr ožmošts par jomarka Loukie. Palē Blindas legėnda 1972 ė 2011 m. bova pastatītė kėnā.

Blinda
Ontuons Kontrėms

thumb|150px|Ontuons Kontrėms
**Ontuons Kontrėms** (*Antanas Kontrimas*; g. 1953 m. groudė 30 d.) īr Žemaitėjės žmuogos, stėpriausės svietė barzduos gaspaduorios. Ons so sava barzda kėlnuo alaus bačkas, maišus so grūdās, žmuonis ė kelisīk patapa svieta Gėnesa rekuordėninko (dėdliausis pasėikėms – 63,2 kg, 2007 m.).

Ontuons Kontrėms tepuogė īr dėdlis Žemaitėjės patrėjuots ėr aktīvists, kovuo ož žemaitiu teisės. Ons gīven Telšiūs, ved žemaitėškas laidas, īr mozėkas gerbies.

2009 metās patapa Degātiu seniūnėjės seniūno.

Kontrėms
Egėdėjos Skarbalios

**Egidijus Skarbalius** (1967 m. balondė 29 d. Klaipieduo) īr Žemaitėjės ė Lietovuos puolitėks. Ons tor kultūras ė švėitėma darbuotuojė specēlībe. Bova Sōjūdė narīs, Sėima narīs.

Skarbalius
Robežios

**Robežios** īr lėnėjė, katra sodar rėbas tarp puolitėniu vienetu. Anuos gal skėrt valstībes, regijuonos, miestos ėr kėtas savivaldībis.

Torbot vėina pavuojėngiausiu ėr labiausē sauguomiausiu tarpvalstībiniu robežiu īr robežios, katras skėr Šiauries Kuorėje nu Pėitu Kuorėjės.

## Nuroudas

Kateguorėjė:Geuograpėjė
Robežios (rēšk)

**Robežios** reikšmies:
* Robežios, katras skėr valstībes, regėjuonos a bikuokes savivaldībes.
* Robežios (Trakā) - gīvenvėitė Traku rajuoni.
Robežios (Trakā)

**Robežios** (liet. *Rubežius*) – gīvenvėitė Traku rajuoni.

kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Plateliū Šv. apaštuolū Petra ėr Pauliaus bažninčė

**Plateliū Šv. apaštuolū Petra ėr Pauliaus bažninčė** stuov Plateliū miestalie, Plongės rajuonė.

*Vīskupėjė: Telšiū
*Dekanats: Plongės
*Adresos: Didžioji g. 15
*Statībinis materijals:	medis
*Pastatīta: 1744 m.

Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Vėlkā

**Vėlkā** () īr kaims Plongės rajuonė, 6 km i vakarūs nū Alsiediu, pri sonkrėžas plentū Plongė-Seda ėr Alsiedē-Platelē. Šėtuo sonkrėžuo dažnā ivīkst avarėjės. Šalep kaima īr Vėlkū alkakalnis.
Ruotinienā

**Ruotinienā** () īr kaims Plongės rajuonė, 4 km i pėitus nū Žemaitiu Kalvarėjės. Šalep kaima īr tvankinīs.
Pakastuvuos ežers

**Pakastuvuos ežers** () īr ežers Žemaitėjuo, Plongės rajuonė, aple 3 km i šiaurės rītus nū Plateliu. Ivėin i Žemaitėjės NP. Ežers ė anuo apīlinkes īr telmuologėnis draustėnis.

Kateguorėjė:Plongės rajuona ežerā
Platakē

**Platakē** () īr kaims Plongės rajuonė, pri plenta Platelē-Alsiedē. Patenk i Žemaitėjės NP. Kaims īr žīmos sava poikēs kraštuovaizdēs. Senuovie bova kapelē.
Vėrkšā

**Vėrkšā** () īr kaims Plongės rajuona šiaurės rītūs, Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjuo, patenk i Žemaitėjės NP.
Algėrds Vėlks

**Algėrds Vėlks** (*Algirdas Vilkas*, gėmė 1960 m. vasarė 11 d. – mėrė 2025 m. rogpjūtė 11 d.) bova Lietovuos ė Žemaitėjės kraštuotīrininks, bioluogs, puortegraps ė muokītuos. Dėrba Mažeikiū Jaunūju Gomtėninku Stuotėis vaduovo. Tepuogė īr ėšleidė̄s variū kningu, dalėvava kraštuotīras pruojektūs. Kūrė alektruonėnē Mažeikiū krašta encikluopedėjė.

## Kningas
* *Mažeikių rajono išnykę ir nykstantys kaimai*. Lututė, 2020
* *Krakiams – 360: po seniūnaitijos kaimus*. Piko valanda, 2021
* *Pažinkime Lietuvos vorus*. Lututė, 2023 (so Gintauto Steiblio)

Vilks, Algėrds
Vilks, Algėrds
Vilks
Paežeries Rūdaitē

**Paežeries Rūdaitē** () īr kaims Plongės rajuonė, pri plenta Platelē-Alsiedē, terp Plateliu ė Pakastuvuos ežerū.
Senuovės baltu viera

**Senuovės baltu viera** laikuoma tikību sistema, katra bova praktikounama lėg Lietovuos krėkšta. 

## Nūdėinas organėzacėjės
Nūdėinuo tikība vielek atgimst. Koras gropelės prieteliu, katruos aukuo senė̄sems Dievams.

Par 2001 m. gīventuoju sorašīma Senuovės baltu tikības ėšpažėniejēs ožsėrašė 1270 žmuoniū.

Par 2011 m. gīventuoju sorašīma Senuovės baltu tikības ėšpažėniejēs ožsėrašė 5118 žmuoniū.

Sārašos:
*Romuva
*Druwē (visumet raša so prūsėška *w*)

## Nūruodas
*Romuvuos poslapis
*Druwiu muokīma cėntros
Šarnielė (suoda)

**Šarnielė** () īr kaims Plongės rajuonė, nū Žemaitiu Kalvarėjės 4 km i šiaurės vakarus. Ivein i Žemaitėjės NP. Šarnelie īr paslėkosiu senuovėniu žemaitėšku suodību. Šalep kaima talkš Šarnielės ežers, stūksa Švedū pėlekalnis. 

Šarnielė īr dėdlē senuovėnė gīvenvėitė - ana īr gīvanama da nū IV tūkstontmetė pr. m. e. a minavuojama nū 1575 m. Šarnielė ožgėmė i gīven rašītuos Vītauts Mačiernis. Ons īr čė palaiduots ė vėik ana moziejos.


Vaizdas:Sarneles piliakalnis.Zem.2007-08-16.jpg|Šarnielės (Švedū) pėlekalnis
Vaizdas:Sarneles piliakalnis1.Zem.2007-08-16.jpg|Šarnielės (Švedū) pėlekalnis
Image:Sarnele1.Zem.2007-08-16.jpg|Kuoplītielė
Vaizdas:Sarnele.Poeto V.Macernio kapas.Zem.2007-08-16.jpg|Mačernė kaps
Palemuona dinastėjė

**Palemuona dinastėjė** īr posiau tėkra, a mažo tėktās mituologėnė Lietovuos ė Žemaitėjės valduovu dinastėjė. Vagol istuorėku ožrašītas legendas lietoiu pruotėvis īr laikuoms Palemuons, katras atkeliava Nemono opė ėš Romas. Ons pri Dubīsas žiuotiu, daba Serediu ikorė pėli i pradiejė sava dinastėjė. 

Palemuona dinastėjė sodara šėtie konėgaikštē:
* Palemuons - ruomiens, katrs atkeliava i Lietova ė pradiejė dinastėjė
* Dausprongs - Palemuona prietelis, katrs sokūrė Okmerge. Tėkrs Dausprongs bova Mindauga bruolis
* Kuns - Kauna ikūriejs
* Borks - Jorbarka ikūriejs
* Spera
* Živinbuds
* Gimbuts - Žemaitėjės konėgaikštis
* Kernios - Kernavies konėgaikštis
* Muontvils - Žemaitėjės konėgaikštis
* Kukuovaitis - Žemaitėjės ė Lietovuos konėgaikštis
* Erdvils - Nauguorduka konėgaikštis
* Vīkints - Žemaitėjės konėgaikštis
* Mingails - Puolocka konėgaikštis
* Skėrmonts - Rītū žemiu konėgaikštis
* Ginvils - Nauguorduka konėgaikštis
* Gilgins - rusienu konėgaikštis
* Triniuots - LDK konėgaikštis
* Trabus - Žemaitėjės konėgaikštis
* Traidienis - LDK konėgaikštis
* Narimonts - Rītū Lietovuos konėgaikštis
* Daumonts - LDK konėgaikštis
* Butigėidis - LDK konėgaikštis
* Butvīds - LDK konėgaikštis
Paskum prasided Gedėmėnaitiu dinastėjė

* Palemuona-Skėrmonta dinastėjė

Kateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė
Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Borks

**Borks** bova pėrmasės Žemaitėjės konėgaikštis. Ons vagol legėnda priklaus Palemuona dinastėju. Borks ikūrė Jorbarka.

Kateguorėjė:Žemaitėjės konėgaikštē
Gimbuts

**Gimbuts** bova Žemaitėjės konėgaikštis XI o. Ons vagol legėnda priklaus Palemuona dinastėju. Gimbuta tievs bova Kuns.

Kateguorėjė:Žemaitėjės konėgaikštē
Kiernios

**Kiernios** bova Žemaitėjės konėgaikštis XI o. Ons vagol legėnda priklaus Palemuona dinastėju. Ons ikūrė Kiernave, vald Lietova, slavu žemes. Gimbuta bruolis.

Kateguorėjė:Žemaitėjės konėgaikštē
Kukovīts

**Kukovīts** o **Kukovaitis** bova Žemaitėjės konėgaikštis XI o. Ons vagol legėnda priklaus Palemuona dinastėju. Ons vald Lietova teipuogi. Kukovīta tievs bova Gimbuts.

Kateguorėjė:Žemaitėjės konėgaikštē
Vīkints

**Vīkints** bova žemaitiu konėgaikštis XIII omžium. Ons pėrm karta mėnavuojams 1219 metās Vuolīnės sotartī. Vīkints vaduovava žemaitiam 1236 m. Saulies mūšī kor nogaliejė kalavėjoutios. Ons organėzava sōjonga priš Mindauga, no 1251 m. Mindaugs ožpoulė Vīkinta pėli Tverūs. Paskum Vīkints nebmėnavuonams niekor.

Kateguorėjė:Žemaitėjės konėgaikštē
Žemaitiu lietovėškasis sājodis

**Žemaitiu lietovėškasis sājodis** () bova XIX omžė žemaitiu koltūrėnė uorganėzacėjė, katra siekė atgaivėntė žemaitiu ė lietoviu koltūra, tīrinietė istuorėjė. Šėta sājodė sobūrėms bova pėrms žėngsnis lėnk Lietovuos liuosoma. Žīmiausė sājodė vėikiejā bova: Sėmuons Stanevėčios, Sėmuons Daukants, Dionėzos Puoška, Kajetuons Nezabėtauskis, Jorgis Pleteris. 

Kateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė
Gerdvils

**Gerdvils** o **Erdvils** bova Žemaitėjės konėgaikštis. Minavuojams drauge so Vīkintu 1219 m. Galiča Vuolīnės sotartī. Ons galiejė būtė Triniuota tievs.

Vagol lėgenda, Gerdvils ožkariava rosienu žemes ėr ikūrė Gardėna miesta.

Kateguorėjė:Žemaitėjės konėgaikštē
1219

**1219** - nekalāmieji metā, katrie prasided antradeinī. 

## Nutėkėmā Žemaitēms
* Pasirašīta Vuolīnės taikuos sotartės tarp Lietovuos, Deltovuos, Žemaitiu ėr Vuolīnės-Galicijės kunigaikštiu, katruo pėrm kārt pamėnavuots žemaitiu vards - *жемотьскыи*.

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Abidvėju Tautū Respoblėka

thumb|150px
**Žečpuospolėta** aba **Abidvėju Tautū Respoblėka** sotrūmpėnėms **ATR** (; ) bova muonarkėnė respoblėka, sodarīta ėš LDK ė Lėnkėjės. Ana gīvava 1569 - 1795 m. Ožėmė aple 1 mln. km². Suostėnės bova Kruokova, vuo paskum Varšova.

Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Kateguorėjė:Lėnkėjė
1382

**1382** (MCCCLXXXII) - nekalāmieji metā, katrie prasided otradėini. 

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietuvuo
* Krievuos pėlī bova nužodīts konėgākštis Kēstotis.

## Nutėkėmā Svietė
* Ahmads pašalėn sava bruoli Husaina, nū Jalaīirida dėnastėjuo vakarū Persėjuo.
* Balša II ėš Zetas (dabartėnė Joudkalnėjė) ožvaldė par vaina Albanėjė.
* Onglėjuo atėdarīta Vėnčestere kuolegėjė .

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1398

**1398** - nekalāmieji metā, katrie prasided pėrmadėinī. 

## Nutėkėmā Žemaitėjė
* Pasrašīta Salīna sotartis, vagol koria Žemaitėjė atėtenk vokėitiams

## Nutėkėmā Lietuvuo

## Nutėkėmā Svietė

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1404

**1404** - kalāmieji metā, katrie prasided sekmadėini. 

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietuvuo

## Nutėkėmā Svietė
*Pasėrašīta terp Lėnkėjės, LDK ė Teutuonu uordėna Raciuonža sosėtarėms, vagol katron Žemaitėjė atėdoudama vokėitiū uordėnou.

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Karšovuos gėrė

**Karšovuos gėrė** aba **Smalėninku-Vėišvėlės medės** īr medė pėitū Žemaitėjuo, Jorbarka, Šėlotės ė Tauragės rajuonūs. Pluots ­­­~42,7 km². Gėriuo prėgol 47 medės. Daugoms mediu īr pošīs (64%), da īr egliu (16%), beržū (13%), joudalksniu (6%), apošiu (1%). Par medė tek' Jūras basėina opis. 

Karšovuos gėrė īr sena. Ana skīrė vakarū ė rītū žemaitius, tēpuogi bova kāp pagelba kovounant so krīžioutēs.

Kateguorėjė:Žemaitėjės medės
Dievs

**Dievs** dėdliuojuo dalī relėginiu sėstemu īr antgamtėnė esībė, garbėnima ė tikiejima uobjekts. Dieva ar dievu egzistavims īr tikiejima (arba vieras), a ne muoksla uobjekts.

## Puožiūrē ī Dieva, dievos
* Antiteėzmos mėslėn, ka tikiejims i Dieva bovima īr žalėngs ė aktīvē kuovuoj prīš bikuokes vieras.
* Ateėzmos mėslėn, ka Dieva aba dievu tėkrā nier.
* Atvirasis teėzmos 
* Deėzmos rokoun ka Dievs sokorė svieta, tik nesėkėš ī tuolesne anuo raida. 
* Monoteėzmos rokoun ka īr tėktās vēns Dievs.
* Panteėzmos rokoun, ka Dievs īr Vėsata.
* Politeėzmos rokoun, ka īr daug dievu.
* Teėzmos rokoun, ka Dievs na tėktās sotvierė svieta, bat ė ka ons dalīvaun anuo.

Kateguorėjė:Viera
Melna taika

thumb**Melna taika** īr taikuos sositarėms, pasirašīts 1422 m. siejės 27 d. netuolėi Tuorūnės, tarp LDK, Lėnkėjės ė krīžioutiu. LDK atstuovava Vītauts, Lėnkėjē - Juogaila, ordėnou - Pauls von Rusduorps. Vagol šėta sotarti Teutuonu ordėns atsisakė vėsū pritenzėju i Žemaitėjė, katra vėsam čiesou pasilėikt Lietovuos dalėm.

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Kateguorėjė:Terptautėnė teisė
Kėnu kalba

**Kėnu kalba** (汉语/漢語, 华语/華語, arba 中文; Pinyin: Hànyǔ, Huáyǔ, o Zhōngwén) - tuonėnė kalba, katra prėklausa kėnu-tibetėitiu ruodu šeimuo. Ana īr labiausē svietė paplėtosė kalba. Nuors kėnu kalba diel paprastoma laikuoma vėina, anuos tarmės būto galam priskėrtė atskėruoms kalbuoms.

Kateguorėjė:Kėnu-tėbetėitiu kalbas
Jūstėns Borba

**Jūstėns Borba** (*Justinas Burba*; 1955 m. rogpjūtė 10 d.) īr Žemaitėjės puolitėks. Ons īr sava sokorta ė pasiskelbosė Žemaitėjės parlamenta vaduovs ė savi vadėn „Žemaitėjės prėzėdento“. Borba īr sobūrė̄s Žemaitiu partėjė ė sėik Žemaitėjės ekuonomėnės autanuomėjės (tokiuos kap toriejė Klaipiedas krašts terpovainē).

Jūstėns Borba nasėik koltūrėnė a ruodėnė žemaitiu liuosoma, kap kėtas uorganėzacėjės.

Jūstėns Borba leida gazieta „Žemaitijos Parlamentas“ ė nesiekmingā dalīvava rėnkimūs i Sėima.

Burba
Žemaitėjės ekuonomėnė autanuomėjė

**Žemaitėjės ekuonomėnė autanuomėjė** () īr Jostėna Burbas ė Žemaitėjės parlamenta pruopagonama idiejė, ka Žemaitėjė torietom autanuomėjė. Šėta gipuotetėnė autanuomėjė būtom sodarīta ne vagol istuorėnės a koltūrėnės žemaitiu žemės, ale apėmtom ciela vakarū Lietova (tēpuogė ė Klaipiedas krašta). Anuos suostėnė skelbiama ka īr Klaipieda, nuors tėkra suostėnė īr Telšē. 

Parlaments sėik, ka Žemaitėjė torietom ekuonomėkas, savėvaldas valnoma, kāp toriejė Klaipiedas krašts terpovainie.

Kateguorėjė:Žemaitėjė
Žemaitiu aukštoma

**Žemaitiu aukštoma** īr aukštoma cėntrėnė Žemaitėjuo, ožėmanti dėdėlesnė anuos dali. Pluots aple 10 000 km². Būdings aukštis 119 m. Ėinont i vakarus leidasi i Vakarū Žemaitiu plīnaukšte (ana perėin i Pajūrė žemoma) a ėinant i rītus - i Rītū Žemaitiu plīnaukšte (ta perėin i Vėdorė Lietovuos žemoma). Šiaurie robežiojas o Vėntas vėdoropė žemoma, a pėitūs - so Karšovuos līgoma. Par aukštomuos cėntra drėikias aukštausė dalis - Žemaitiu ondenskīras kalvīns. Anam īr ė patės aukštausės kalvuos - Medviegalis (234 m), Šatrėjė ė Girgždūtė. 

Aukštomuo gausu ežerū: Plateliu ežers, Lūksts, Mastis ė kt.

Kateguorėjė:Žemaitėjės geuograpėjė
Medviegalis

300px|thumb|Kalnū kuompleksa plans
**Medviegalis** () īr aukštiausis kalns Žemaitėjuo. Aukštis 234,6 m. Ons īr Šėlalės rajuonė, Žemaitiu aukštomuos Žemaitiu ondenskīras kalvagūbrie.

Medviegalis īr svarbos istuorėnis uobjekts. Šalėp kalna īr Medviegalė pėliakalnis, ont katruo XIV o. stuoviejė žemaitiu pėlis. 1316 m. ė 1329 m. anūn poulė krīžioutē. Abelnā īr alkū, kūlgrindu.

Kalnū masīva sodara septīnė kalnā: Medviegalė, Pėlėis, Pėliuoriu, Somuonu, Ōžoulu, Alkuos ė Bevardis kalns. Pats kuompleksos pradiets tīrėnietė tik 2006 metās. Šėtūs vėitūs žmuonis gīvena nu I tūkstontmetė vėdorė lėg XIV om. Pėlėis kalnė (9 m žemiesnė) stuoviejė pėlės. 

### Medviegalis


Abruozdielis:Medviegalis nu Pėlėis kalna.jpg
Abruozdielis:Nu medviegalė.jpg|Nu Medviegalė
Abruozdielis:Nu medviegalė2.jpg
Abruozdielis:Nu Medviegalė3.jpg
Abruozdielis:Medviegalė kūlgrinds.jpg|Kūlgrinds
Abruozdielis:Medviegalis nu Kaltėnienu.jpg|Medviegalis nu Kaltėnienu


### Pėlėis kalns


Abruozdielis:Pėlėis kalns.jpg
Abruozdielis:Vaizds nu Pėlėis kalna.jpg
Abruozdielis:Pėlėis kalns2.jpg


### Pėliuoriu kalns


Abruozdielis:Pėliuoriu kalns2.jpg
Abruozdielis:Pėliuoriu kalns.jpg


### Alkas kalns

Abruozdielis:Alkas kalns nu Pėlėis.jpg
Abruozdielis:Alkas kalns.jpg


### Ōžoulu kalns

Abruozdielis:Ōžoulu kalns.jpg


### Somuoniu kalns

Abruozdielis:Somuoniu kalns2.jpg
Abruozdielis:Somuoniu kalns.jpg


### Bavardis kalns

Abruozdielis:Bevardis kalns.jpg


Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Girgždūtė

**Girgždūtė** () īr vėins aukštiausiu Žemaitėjės kalnū. Aukštis 228 m. Kalns īr Telšiū rajuonė, 8 km nū Varniū, Žemaitiu aukštomuo. 

Senuovė ont kalna bova pėlės.

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Vėdorė Lietovuos žemoma

**Vėdorė Lietovuos žemoma** () īr žemoma Lietovuos vėdorī (i patiūs Žemaitėjės vakarūs). Vėina ėš anuos daliū īr Neviežė žemoma.

Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė
Saulės kuova

**Saulės kuova** ivīka 1236 m. siejės 22 d. terp žemaitiu ė kalavėjoutiu uordėnā. Mūšis ėvīka kažkortās šalėp Šiauliū miesta, pri Jauniūnu kaima. Žemaitē, vaduovaunami sava konėgaikštė Vīkinta, ožpoulė namuo grīžtontios, žemaitiu žemėsė prisėgruobosius vuokītius. Žemaitē siekmingā suduorojė kalavėjutius, nužodė anū magėstra Folkvina ė šventė pergalė. 

Paskum šėta pralaimiejima Livuonėjės uordėns bova sojongts so Teutuonu uordėnu.

Kateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė
Žemaitiu kultūras draugėjė

**Žemaitiu kultūras draugėjė** (, ŽKD) īr pati dėdliausė kuolektībėnė žemaitiu kultūras organėzacėjė, katra vēk vėsuo Lietovuo. Ana tor sava skīrius daugomuo Žemaitėjės ė Lietovuos miestu. Vēk nū 1988 m. Draugėjė pruopagaun žemaitiu kultūra, istuorėjė, leid žornala „Žemaitiu žemė“, translioun radėjė laida „Būds žemaitiu“. Pėrmėninks Stasīs Kasparavėčė īr.

## Nūruodas
* Žemaitiu kultūras draugėjės internetėnė svetainė

Kateguorėjė:Žemaitėjės koltūra
Laukova

**Laukova** () īr miestalis Šėlalės rajuonė, Žemaitiu aukštomuo, pri Žemaitiu plenta. Čė gīven zars 1000 gīventuoju. Īr Šv. Krīžė Atradėma bažnīčė. 

Laukova īr iduomi meteoroluogėnė vėituovė. Čė ėškrint daugiausia krėtoliū Lietovuo (>900 mm), bova stuoriausė snėiga donga (1931 m., 94 cm) ė sausiausės mienou (2002 m. rogpjūtis, 0,0 mm).

thumb|left|260px|Laukova nu Šėlalės šmuota

Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Snėigs

thumb|240px|Snėigs Žemaitėjuo
**Snėigs** īr tuokė krėtolē, kūmet ondou ėš debesu krint sošalė̄s i snāgūlės (sošalosius leda krėslus). 

Žemaitėjuo paprastā snāgoliuo žėima, bet pėrms snėigs tonkē būn jau rodenė galė, tēpuogi kāp šalts pavasaris, tā laikas lėgė balondė.

Snėgėms par dėdli viesa īr vadėnams pūga. Kāp gausē prėsning, ont žemės palėik snėiga kauborē viepūtėnēs vadėnamė.

Kateguorėjė:Uorā
Vies

thumb|250px|Vies lonkst medius

**Vies** (kėtāp ***viesos***) īr uora kostiejėms golstē. Ons kėlst diel šėlomuos skėrtoma. Nuognē dėdlis vies vadėnams oudra, bongo, oragano, pūga. Uors ba viejė īr tīkoms. 

Žemaitėjuo vies nug šiaurės posėis vadėnams ***žiemvies, šiaurīs***, nug pėitū ***pėitvis, pėitvies***, nug vakarū ***vakaris***, nug rītū ***rītvies, rītviejis, žemėnis***, nug pėitrītiu ***uožėnis***, nug pėitvakariu ***pilvėnis, šakšėnis***.

Kateguorėjė:Uorā
Lėilopė

**Lėilopė** () īr ontra vagol dėdoma opė Latvėjuo. Ana prasided Bauskie, kor sosėjong Mūša so Nemonieliu. Lielopė itek i Baltėjės jūra pri Jūrmaluos.

Ėntakā: Garouzė, Jėcava (deš.), Īslīkis, Švėitenė, Sesava, Vėrčiovis, Platounė, Švėitė (kair.).

Kateguorėjė:Latvėjės opis
Bartova

**Bartova** () īr opės Žemaitėjuo ė Latvėjuo. Prasėded Plongės rajuonė, tėktās 3 km nū Plateliu ežera. Tek i šiaurės vakarus par Skouda, paskum pat Latvėjės žemės. Ītek i Lėipuojės ežera, katros jongias so Baltėjės jūra.

Ėntakā: Ēškūns, Erla, Louba, Apšė, Vartaga.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Latvėjės opis
Jūra (opės)

**Jūra** īr opės pėitvakariu Žemaitėjuo; Nemona ėntaks. Prasėded Žemaitiu aukštomuo, 10 km nū Rėitava. Tek i pėitus par Rėitava, Kviedarna, Pajūri, Taurage. Itek i Nemona Rosėjės parobežie. 

Ėntakā: Aitra, Kirkšnės, Luokīsta, Līlava, Gielova, Akmena, Šonėjė, Šešovės, Ežerūna.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Vardova

:*Suovietu čiesu Vardova bova vadėnama [[Žemaitiu Kalvarėjė]]*

**Vardova** () īr opės Žemaitėjuo; Vėntuos kairīsis ėntaks. Prasėded Skouda rajuonė, 4 km nū Barstītiu, paskum tek par Plongės rajuona, Žemaitiu Kalvarėjė. Tumet pasok i šiaurė i tek Mažeikiu rajuono par Seda, Rėnava, Okrėnus. Prī Latvėjės robežė sotek so Vėnta.

Vėdotėnis nūlīdis 84 cm/km. Aukštopie tek par "Amerėkas" ežerieli (pluots 16 ha). Čė anuos vaga soregoliouta. Debėts Ruzgūs (15 km nu žiuotiū): daugiausē 113, vėdotėnėškā 5,17, mažiausē žėima 0,22 kub. m/sek. Pavasarie notek 33 pruoc., vasara 10 pruoc., rodeni 21 proc., žėima 36 proc. Dėdeliausė ondens svīravėmu amplėtodė Ruzgūs - 3,8 m. Opė vėdotėnėškā ožšāl aplėnk sausė vėduri, onkstiausē - groudė pradiuo. Dėdleusis leda stuoroms sėikė 61 cm. Opė praded laužtė ledus aplink kuova pabėnga, vieliausē balondė pabėnguo. Ondens tiekmės galībė sėik 2940 kW. Opės vaga vėngiouta, krontā aukštė.

## Ėntakā
* Kairė̄jē: 86,2 km nu žiuotiū - Šarnelie (ėlgoms 6,9 km, basēna platoms 18,6 kv. km), 71,2 km - Vaidienis, 64,7 km - Beržupis, 59,4 km - Bradoms (ėlgoms 9,8 km,  basēna platoms 17,8 kv. km), 19,5 km - Kvėstė (ėlgoms 28,4 km,  basēna platoms 102,5 kv. km), 14,7 km - Gūžė (ėlgos 10,0 km,  basēna platoms 18,5 kv. km), 16,7 km - Dobolis (ėlgoms 9,7 km,  basēna platoms 15,1 kv. km),  9,5 - Eglīnopis (ėlgoms 11,6 km,  basēna platoms 23,5 kv. km).
* Dešėnė̄jē: Degėmė, 87,2 km nu žiuotiū - Gagrė (ėlgoms 6,4 km,  basēna platoms 19,2 kv. km), 79,8 km - Pagardienis (ėlgoms 6,7 km,  basēna platoms 22,8 kv. km), 66,4 km - Sroujė-Lūšėnė (ėlgoms 51,6 km,  basēna platoms 177,4 kv. km), 

Ėš tū ėntaku Sroujė so anuos aukštopio Lūšėnė īr 33 km ėlgesnė kāp Vardova nug anū santakas.
 
## Ožtvankas, hidruoalektrėnės
Ont Vardovas vēk tuokės hidruoalektrėnės: Seduos malūns - 55 kW pajiegoma, Renava HE - 300 kW, Vadagiū HE - 110 kW, Okrėnū HE - 110 kW, Joudėikiu HE - 800 kW.

## Pėlēkalnē
Prī Vardovas Mažėikiu rajuonė ī šešė pėlēkalnē: Rėmuoliu (Užpėlies), Renava, Vadagiū, Dapšiū ė Griežies do pėlēkalnio.

## Šaltėnē

* Lietuvos upių kadastras. - Vilnius, 1959. - D. 1. - P. 124.
* Lietuvos TSR upių kadastras. - Vilnius, 1962. - D. III. - P. 55.
* Lietuvių enciklopedija. - Boston, 1965. - T. 33. - P. 120 - 121.
* Tarybų Lietuvos enciklopedija. - T. IV. - P. 452.
* Lietuvių enciklopedija. - 1991, 2 leid. - T. 15. - P. 34.


Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Kateguorėjė:Plongės rajuons
Mėnėjė

**Mėnėjė** () īr opės Žemaitėjuo, vakarū Lietovuo; Nemona dešėnīs ėntaks. Prasėded Žemaitiu aukštomuo, Telšiū rajuonė, Sīdeklės ežerė (no tonkē Mėnėjės ėštakuoms īr skaituomas Diduova ežers). Tek pradiuo i vakarus, pratek keleta ežerieliu. Nū sontakas so Salontu pasok i pėitus, pratek par Gargždūs ė Prīkolie. Itek i Nemona deltas atsėšakuojėma - Atmata. 

## Ėntakā
* Kairė̄jė:  Glėtopis (itek 203 km nu santakas su Atmata), Žarna (itek 192,2 km), Pamėralis(179,1 km), Pala (172,3 km), Alkopis (160,1 km), Lokna (154,2 km), Šėlopis (134,3 km), Vėištuovė (132,5 km), Linksnė opelis (121,7 km), Dobeikis (105,3 km), Alonts (90,9 km), Kūlopis (90,1 km), Prūdopis (82,7 km), Kartenalė II (78,6 km), Kalnopis (73,4 km), Žvelsa (62,8 km), Gerdaujė (60,3 km), Aušropis (56,4 km), Skėnėjė (51,7 km), Švuokšlis (47 km), Brogis (43 km), Kėsopė (38,2 km), Neknopis (33,3 km), Aglouna (32,3 km), Groudė (31,0 km), Pėktvardė (25,5 km),  Veivėržos (21,7 km), Grumbīs (20,8 km), Čėguonė (19,6 km), Tenenīs (9,9 km)
* Dešėnė̄jė: Šaltopis (199,8 km), Tūtaka (199,4 km), Vėlka (185,5 km), Brėidopis (170,7 km), Vėišdauba (169,3 km), Lendropis (169,0 km), Sausdravs (156,0 km), Didžioji Sruoja (141,4 km), Mažoji Sruoja (140,8 km),  Babrungs (130,2 km), Orė (125,1 km), Varlupis (119,9 km), Auksalėškis (118,8 km),  Mišopė (102,6 km), Salonts (98,5 km), Vorautis (96,7 km), Paltis (86,7 km), Dvėlinkis (67,3 km), Gargždopis (58,4 km), Lašiopis (47,9 km), Dėtopė (37,2 km).
* Ondens kanals: Vėlhelma kanals (19 km; deš.), tėisiuogē sojongės Klaipiedas uosta ė Mėnėje.


Abruozdielis:Minija.2007-08-20.jpg
Abruozdielis:Minija Kintai.jpg


Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Lietovuos opis
Mūša

**Mūša** () īr opės Lietovuo ė Latvėjuo. Prasided Žemaitėjuo, Mūšas tīreli. Tek i pėitrītius, paskum i rītus. Nū sontakas so Lieveniu pasok i šiaure, pratek Pasvali, a paskum patenk i Latvėjė. Tenās, Bauskie, sosėtėnk so Nemonielio ė palėikt i Lėilopė.

Ėntakā: Vėlkvedis, Vuoverkis, Kolpė, Krouja, Daugīvenė, Mažopė, Lievou, Pīviesa, Vėikšmou, Tatula, Čeriaukštė.

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Kateguorėjė:Latvėjės opis
Loksts

**Loksts** () īr ontrs vagol dėdloma ežers Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, 5 km nū Varniu. Ežers īr ėšskėrtėnis, ka anamė īr randams gėntars. Tepuogė īr ėšlėkosė kūlėgrinda.


Image:Loksts3.jpg
Image:Loksts2.jpg
image:Lūkstas 1.JPG


Kateguorėjė:Telšiū rajuona ežerā
Tausals

**Tausals** () īr ežers Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, 6 km i šiaure nū Telšiū. Ėš anuo ėštek Vėrvītės ėntaks Patiekla (Tausalo da vadėnams). 

Kateguorėjė:Telšiū rajuona ežerā
Biržolis

**Bėržulis** () īr ežers Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, 5 km i šiaurės rītus nū Varniū. Ons īr pelkietuo vėituo.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona ežerā
Riekīva

**Riekīva** īr:
*Riekīva - ežers pri Šiauliū
*Riekīva - gīvenvėitė pri Šiauliū
*Riekīvas šėlominė alektrinė
*Riekīvas seniūnėjė
Riekīvas ežers

**Riekīva, Riekīvas ežers** () īr ežers Žemaitėjuo, aple 7 km nū Šiauliū. Irinki ežera drėikias dorpīnā. 

Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā
Kamanū rezervats

**Kamanū rezervats** īr Žemaitėjės šiaurie, Akmenės rajuonė. Pluots 3,6 km², ėš anū 67% ožėma Kamanū pelkė. Tuos pelkės vėdorī īr Kamanū ežers. Rezervats istėigts 1979 m. ka apsauguotė reta pelkīnū gīvūnėjė ė augalėjė. 

Kateguorėjė:Žemaitėjės geuograpėjė
Dėrva

**Dėrva** īr vėršotinis, porus Žemės plotas slouksnis. Ons īr sodarīts ėš nousiediniu oulėnu, ondens, uora, organėzmu. Dėrva īr žemės ūkė objekts. In ana īr suodinamė vėsoukė augalā.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Žvīrs

**Žvīrs** (aba ***žvīrā, žvėzdra, žvėzdros***) īr bėrė ouliena, sodarīta ėš žvirzdu (mažū kūlaliu) ė smėltiu. Žvīrs īr nuognē nauduonams būdavuonie. Lietovuo īr gausēs žvīra atsargas, katras kasamas tonkiausē karjėrėnio būdo.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Smėltės

thumb|240px|Smėltės

**Smėltės** (da ***smėltė, smėltis, smėltīs***) īr nūsiedinė ouliena ėš mizernu dalaliu. Smėltės terposavī zars, vuo vėsėškā nier sokibosės. Dėdlė smėltiu pluotā īr dīkomas.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Muolis

thumb|240px
**Muolis** īr ouliena, sodarīta ėš mizernu dalaliu, katrū dijametros nie dėdlesnis kāp 0,01 mm. Muolis īr minkštos, grētā sošlamp, bet nepraleid driegmies.

Muolis īr nauduojams statībūs, keramėkuo.

Muoli sodar – sėlėcė (IV) uoksėds (SiO2) ir aliomėnė uoksėds (Al2O3). Muolis sosėdara ėš kėtū medegu kāp kemėnė ė hėdruotermėnė doliejėma gamėnīs.
Īr aple 30 muolė rūšiū:
* kauolėnėtėnis muolis – sodarīts ėš kauolėnita, Al2Si2O5(OH)4
* ilėtėnis muolis – sodarīts ėš ilėta, (K, H3O)(Al, Mg, Fe)2(Si, Al)4O10(OH)2,(H2O)]
* smektėtėnis muolis – sodarīts ėš muontmuorėluonėta, (Na, Ca)0.33(Al, Mg)2Si4O10(OH)2**·**nH2O
* kluorėtėnis muolis – ivairiuos kemėnės sandaras so daug kemėniu prīmaišu.

Sonkos, pėlkšvā melsvos aba balkšvos glėtos muolis so prīmaišuom, tinkams poudu dėrbėmou, vadėnams ***ėšlīno***.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Kuliū medės

**Kuliū medės** () īr medės Žemaitėjuo, Plongės, Klaipiedas ė Kretingas rajuonūs. Kuliū mediu pluots īr 16 300 aktaru, medēs apžielė̄ 12 650 aktaru.

Īr nemažā pelkiu. Būdingi īr eglīnā (47%), biržtvīnā (30%), pošīnā (12%) da īr joudalksnīnu, baltalksnīnu, ousīnu, apošīnu. 

Kateguorėjė:Žemaitėjės medės
Dėrvuons

thumb|250px|Dėrvuons

**Dėrvuons** ī tuokis lauks, katros onkstiau bova dėrbams, bet daba aplēsts ī – anamė aug žuolės, kėti savāmiški augalā. Dėrvuons gal būtė palikts dėrvotoutė tīčiuom – ka atsistatītom bovė̄s dėrvas derlingoms, trāšoms. Dėrvuonā tonkē liuob palėikt par vainas, marus, kap žmuonis nabgal apsidėrbtė žemės.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Kateguorėjė:Žemės vėitas
Lūšės

240px|thumb|Lūšės (''Lynx lynx'')
**Lūšės** aba ***lūšis*** (, ) īr dėdlis žvieris, katros prėgol katėnū šėimā. Gīven medies, ont mediu. 

Žemaitėjuo lūšū īr nuognē nedaug (tėktās bėški Kuliū medie, Karšovuos medie).

Kateguorėjė:Žvierē
Zoikis

260px|thumb|Zoikis (''Lepus europaeus'')

**Zoikis** aba ***zoikīs*** (, ) īr žvieralis, katros muokslėškā prėgol zoikėniu šeimā. Ons gīven medies, bat tēpuogi tonkē strīkaliuo pu pėivas, dėrvuonus. 

Žemaitėjuo īr nemažā zoikiu.

Kateguorėjė:Žvierē
Lapė

260px|thumb|Lapė (''Vulpes vulpes'')

**Lapė** (, ) īr žvieris, katros muokslėškā prėgol šonėniu šeimā. Ana īr vėins nuogniausē svietė paplėtosiu žvieriū. Gīven medies, katrūs pasidėrb savėi orvus.

Žemaitėjuo īr gausoms lapiu. Anas gauda zoikius, pelės, kėrstielius, paukštius, sīkēs atslėnk ė prī truobū, prī katrūm gauda vėštas, katės.

Seniau dalės lapiu liuob nešiuotė pasiotlėgė, bet daba Lietovuo ana vēk ėšnīkus.

Kateguorėjė:Žvierē
Stirna

260px|thumb|Stirna (''Capreolus capreolus'')

**Stirna** (, ) īr alnėniu šėimā prėgolons žvieris. Gīven medies. 

Žemaitėjuo stirnas īr tonkės.

Kateguorėjė:Žvierē
Alnis

thumb|260px|Alnis (''Cervus elaphus'')

**Alnis** aba ***elnis*** (, ) īr žvieris, katros prėgol alnėniu šėimā. Gīven medies, galėm pamatītė ė pėivūs.

Žemaitėjuo alnē nier nuognē tonkė.

Kateguorėjė:Žvierē
Vėlks

**Vėlks** (, ) īr žvieris, katros prėgol šonėniu gīviu šeimā. Ons īr pėlkuos spalvuos, lėgė 1,5 m ėlgoma, gīven polkās medies.

Žemaitėjuo vėlkū daugiausė īr Kuliū, Teneniū, Kortovienu medies.

Vėlks īr tonkē aprokounams žvieris daugelė tautū mėtuologėjuo. Tonkē ons īr paruodoms kāp bougs, ale dorns.

Kateguorėjė:Žvierē
Rėitava medės

[thumb|250px|Rėitava medės prī [Žadvānā|Žadvānū]]

**Rėitava mėškā** () īr Žemaitėjuo, Plongės ė Rėitava rajuonūs. Būdingi eglīnā īr.

Kateguorėjė:Žemaitėjės medės
Chuordėnē

**Chuordėnē** () īr gīvūnu, katrėi tor chuorda (stoumeni aba lonkstu triūbeli), cėntrėnė nervu sėstema ė alsavėma organus, tėps.

Kateguorėjė:Gīvē
Alka (moziejos)

**Alka** īr žemaitiu moziejos Telšiū miestė. Ons īr ikurts da 1932 m. puoėta Prana Genė. Daba moziejos īr Žemaitiu kultūras draugėjės i Telšiū rajuona gluobuo. Moziejė ekspuozėcėjė sodara etnuograpėnē, arkeologėnē, taikuomuosės dailies, vaizoujamuosės dailies, istuorėnē ė kt. rėnkinē. Alkas moziejui prėklausa Žemaitėjės kaima boities ekspuozėcėjė.

thumb|left|240px|Statolas pri moziejė
## Nūruodas
*Moziejė svetainė 

kateguorėjė:Telšē
kateguorėjė:Žemaitėjės muziejē
Alka

Alka gal reikštė:
* Alka - šventvėitė
* Alka - paukštis
* Gīvenvėitės Lietovuo:
** Muolietu rajuonė
*** Giedrātiu seniūnėjuo
*** Juonėške seniūnėjuo
** Šėlotės rajuonė
** Vėlniaus rajuonė
Mastopis

**Mastopis** () īr opalis Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė; Patieklas dešėnīsis ėntaks. Ėštek ėš Dorbėna ežera, katros īr 5 km i vakarus nū Telšiū. Ons tek i rītus, partek Mastė ežera. Terp Dorbėna ė Mastė ežerū opė īr vadėnama **Dorbėno**. Žemopė vaga īr soregoliouta. Ont Mastopė, Telšiūs īr ožtvanka. 

Dėdliausis ėntaks īr Kaupis (kair.).

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Telšē
Vuoverė

260px|thumb|Vuoverė (''Sciurus vulgaris'') 

**Vuoverė**, sīkēs ***vuoverie*** (, ) īr mažos žvieralis, katros muokslėškā prėgol vuoverėniu gīviu šeimā. Gīven medies (daugiausė spīglioutiu), ont mediu. Tonkē apsėgīven šalep miestu, drōsesnės nesėbaug žmuogaus.

Kateguorėjė:Žvierē
Meška

thumb|250px|Meška

**Meška** (, ) īr dėdlis žvieris, katros muokslėškā prėgol meškėnū šeimā. Ons būn 130-700 kg sonkoma, gīven medies. 

Senuobie, kūmet Žemaitėjė dėng medės, čė bova daug meškū, anas bova mediuonamas. Bat pū ton, par vėsas vainas, mediu kėrtėmus mešku nabpalėka vėsuo Lietovuo. Meška nū sena īr Žemaitėjės sėmbuolis, ana īr vaizdounama ont Žemaitėjės herba.

Nūnā meškas sīkēs pasėruod šiaurėis aba rītū Lietovuo. Tonkiausē atēn nūg Latvėjės aba Baltarosėjės.

Kateguorėjė:Žvierē
Brėidis

thumb|260px|Brėidis (''Alces alces'') 

**Brėidis** (, ) īr stambos gīvis, katros prėgol alnėniu šėimā. Sver vėrš 550 kg. Tor dėdlius ragus.

Žemaitėjuo brėidiu īr dėdlesnies medies.

thumb|left|260px|Ėšplėtims

Kateguorėjė:Žvierē
Kiaunė

thumb|250px|Kiaunė

**Kiaunė** (, ) īr žvieralis, katros muokslėškā prėgol kiaunėniu šeimā. Ana gīven mediūs, ont mediu. Jied graužėkus, vombzdius, paukštius.

Žemaitėjuo kiauniu īr ožtektėnā daug.

thumb|left|260px|Ėšplėtėms

Kateguorėjė:Žvierē
Sīks

thumb|240px|Sīka abruozdielis

**Sīks** () ī tuokė žovės, katra muokslėškā prīgol prī lašėšėniu žovū šeimuos. Lietovuo ta ī reta žovės, ana gīven tėktās Plateliu ežerė, katram ana pasėlėka nū ledīnmetė, da nerša Koršiu mariūs. Sīks gīven tėktās tenās, kor īr švaros, so daug degounėis ondou.

Ta reta, kieravuojama žovės ī.

kateguorėjė:Žovis
Lėns

thumb|200px

**Lėns** () ī nug senuobės žmuoniū augėnams tuokis augals. Muokslėškā ons prigol prī lėnėniu augalū (*Linaceae*) šėimuos.

Tasā augals tora aukšta stombri, lapokā smolki. Sokraun žīdruos spalvuos žėidus.

Nug labā senuos gadīnės lėns ēn kap dākts, ėš katrou dėrb druobės. Vėsos lėna ėšdėrbėms lioub būtė baisē sonkos darbs, tūdie šaukts žmuoniū „lėna mūka“. Ėšrautus lėnus liuob žliaugs, sausėns, mins, brauks, pakuol ėš anūm palėiks siūls, katrou galam austė. Lėna apriedā gerā gola ont skūras, praleida uora.

Lėnā grūdalē siemėnā jiedis ī, tink gīvuoliū šierėmou. Siemenū alėjos ēn kap klėjē.

thumb|left|240px|Lėnū lauks

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā