open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Regbis

thumb|Regbė svėidėnīs.
**Regbis** (, tēp ožvadėnts palē Regbė miesta Onglėjuo) īr kuontaktėnis spuorta žaidėms, katruo tėkslos īr nunėštė ovala skvarmuos svėidėni i prėišėninku iskaitėnė pluotībė aba anou imoštė i anū vartus. Svėidėni gal spėrtė i prīšaki, perdoutė atgal. Regbie īr futbuola, lengvuosės atletėkas ė ėmtīniu elementu. Svietė regbi adminėstroun organizacėjė Svieta regbis, Lietovuo ė Žemaitėjuo - Lietovuos regbė federacėjė. Nu 2016 m. regbis so mažiau žaidieju (regbis-7) luošiams olimpėnies žaidīnies.

Žemaitėjuo regbis pradietas žaistė pri rosa. Šiauliūs regbis stėpriausis ne tėk Žemaitėjuo, ale tēpuogė Lietovuo. Ėš 13 Lietovuos federacėjės klobu trīs īr Šiauliūs (Šiauliū „Vairas„, Šiauliū „BaltRex“, RK Šiauliai. Federacėjē tēpuogė prigol Plongės (Plongės „Perkūnas“) ė Jorbarka (Jorbarka „Lūšis“) kuomanda.

Kateguorėjė:Spuorts
Metalorgėjė

thumb|Līdėms, pruocesos, katros īr nauduojams nuoramo metala ėšgrīnėnėmou.
**Metalorgėjė** aba **metalu pramuonė** īr  medeguotīras ė inžėnerėjės dalės, tėrontė kemėniu elementu fizėkėnės ė kemėnės savībės, anū tarpusavio jongėnius ė jongėnius so kėtās elementās (līdėnēs). Apjem joudū ė spalvuotu metalu gavība ėš rūdū, koncentratu, dėrbības atlėikū.

Metalorgėjės atšakas:
*pirometalorgėjė (žalevuos paroušėms, metalu ėšgavėms ėš rūdas egzuotermėniu rēkcėju šėloma)
*plazmėnė metalorgėjė (žalevuos paroušėms, metalu ėšgavėms žemuos temperatūras plazmas energėjė)
*elektrometalorgėjė (žalevuos paroušėms, metalu ėšgavėms elektrokemėniu aba elektrotermėnēs metuodās)
*hidrometalorgėjė (žalevuos paroušėms, metalu ėšgavėms ondėnėnēs kemėniu jongėniū tėrpalās)

Metalorgėjės ėštakas - bruonzas gadīnė, katra kuožnam kraštė prasėdiejė skėrtėngo čieso. Mažuojuo Azėjuo varis līdėts da prīš 8-9 tūkstontmetius.

Kateguorėjė:Pramuonė
Kateguorėjė:Kemėjė
Kelamė̄jė metā metā, katrėi prasėded panedielie

Tas kalėnduorios tėnk kuožniems **[[Kelamė̄jė metā|kelamė̄sėms metams]], katrėi prasėded [[panedielis|panedielie]]**.

----

Kateguorėjė:Kalėnduorios
Kelamė̄jė metā, katrėi prasėded sereduo

Tas kalėnduorios tėnk kuožniems **[[Kelamė̄jė metā|kelamė̄sėms metams]], katrėi prasėded [[sereda|sereduo]]**.

----

Kateguorėjė:Kalėnduorios
Kelamė̄jė metā, katrėi prasėded oterninkė

Tas kalėnduorios tėnk kuožniems **[[Kelamė̄jė metā|kelamė̄sėms metams]], katrėi prasėded [[oterninks|oterninkė]]**.

----

Kateguorėjė:Kalėnduorios
Naprijiedis

[thumb|Vākioks, kentontis nu napriejiedė, kumet kruonėškā trūkst [baltīmā|baltīmū.]]
**Naprijiedis** aba **mizerns jiedis**, **mizerns jiedėms** īr tuokė situacėjė, kumet žmuogaus jiedie nie pakankamas kėikībės kuokės nuorėntās aba keliū jiedė medegū, kas sokel biedū svēkatā. Gal trūktė kaluorėju, baltīmū, onglėondėniu, vitaminu, kėtū mėneralėniu medegū. Naprijiediou prīšėngs īr perteklėnis jiedėms. Kumet naprijiedis rėmts - žmuogos badaun. Tumet vāks gal ožaugtė mažesnė ūgė, kūds, naenergėngs, so paborkosiuom kuojėm ė skėlvio, pastuovē kamoujams lėgū ė tonkē patėrontis hipuotermėjė.

Kateguorėjė:Svēkata
Kateguorėjė:Humanėtarėnė pagelba
Kateguorėjė:jiedis
Vėištuovė

**Vėištuovė** īr opalis Žemaitėjuo, Plongės rajuonė, Mėnėjės kairė šmuota ėntaks. Prasėded prī Rapšātiu, i vakarus nug Loknienu. Tek vingorioudama daugiausē ont vakarū, nug Vėištuovienu pasok i šiaurė. Ītek i Mėnėjė 132,5 km nug anuos žiuotiū.

Ėntakā: Do bevardio (kairīsis (2,7&nbsp;km) ė dešėnīsis (4,2&nbsp;km)).

Prī Vėištuovės rondas Vėištuovienā ėr Vėištuovienu pėliekalnis (prī Vėištuovės žiuotiū); prī kelia Nr. 166 aug S. Mingielas ōžouls (aukštis 17&nbsp;m).

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Tuoms Džefersons

thumb|Tuoms Džefersons.
**Tuoms Džefersons** (, 1743-1826) bova trets JAV prezidėnts. Tēpuogė bova arkitekts ė fėluosuops. Skaituoms JAV tievo pabūdavuotuojo, glabns JAV naprigolnoma deklaracėjės autuorios. Prigolė Demuokratu-respoblėkuonu partėjē.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Gruobā

thumb|Gruoba šmuotā
**Gruobā** () īr dėdliausė vėrškėnamuojė trakta dalės. Karaktuorėnga stoumenėniam ė kai katrėm nestoumenėniam gīviam. Atlėikt sekrecėjės, vėrškėnėma, rezorbcėjės funkcėjės.

## Gruobu šmuotā
Gruobus sodara:
* pluonė̄jė gruobā (*intestinum tenue*):
** dvīlėkapėrštē gruobā (*duodenum*)
** toštė̄jė gruobā (*jejunum*)
** klobėnē gruobā (*ileum*)
* stuorė̄jė gruobā (*intestinum crassum*):
** aklė̄jė gruobā (*cecum*)
** gaubtėnē gruobā (*colon*):
*** kīlontė (*colon ascendens*)
*** skersėnė (*colon transversum*)
*** nusėlēdantiuojė (*colon descedens*)
*** rėistėnė (*colon sigmoideum*)
** tėisė̄jė gruobā (*rectum*)

Kateguorėjė:Anatuomėjė
Dijods

thumb|Sėmbuolis, katro žīmėmė dijodā.
**Dijods** īr dvėjū alektruodu alektruonėnis padargs, paprastā poikē pralēdons alektrėnė sraujė tėk vėina – tėisiuogėnė – krīptėm.

Kateguorėjė:Teknėka
Svieta tėnklos

thumb|Svieta tėnkla žemielapis 2005 m.
**Svieta tėnklos** (, trompėnama kāp *WWW*) īr interneta dalės, ėšteklē, katrus gal internetė prigautė nauduojont *[[URL]]* (vėinėngus resursu identifėkatuorius, pavīzdiou prasėdedontius nu *https://*), katrėi gal būtė sosėjėn hiperteksto. Svieta tėnkla išteklē prigaunamė nauduojont kuompioterėnė pruograma - interneta naršīklė. Duomėnou terp infuormacėnės sėstemas platfuormu.

Svieta tėnkla pagrėnfs tonkiausē īr hipertekstos – HTTP pruotokols ė HTML kalba.

Svieta tėnklos ėšradies - Tims Bernersos Lī, tumet dėrbės CERN kuompanėjuo. 1989 m. ėšrasts, vuo 1991 m. palėka privēnams vėsoumenē.

## Nūruodas

* Pėrmuojė scieta tėnkla svetainė

Kateguorėjė:Internets
Rašta sėstema

thumb|300px|Žemielapis, ruodontis rašta sėstemas svietė.
**Rašta sėstema** īr sėmbuoliu (rašta ženklū) sėstema, nauduojama komunikacėjē ė žuodėnē infuormacėjē kuokė nuorintās kalba keravuotė. Rašta sėstemas pėrmotėnė fonkcėjė īr kalbā ožrašītė, ale anā nuognē artėmas sėstemas īr mozėkėnė notacėjė, matematėnē ženklā.

Kuožna rašta sėstema tor tuokius rašta ženklus:
* Glabnė̄jė rašta ženklā (gal būtė raidės, silabogramas, ideogramas ė piktogramas), gal tēpupogė torietė diakritėnius ženklus;
* Skaitmenīs;
* Skėrības ė tėpuografėnē ženklā.

## Skīrstėms
Rašta sėstemas gal būtė fuonograpėnės, nefuonograpėnės ė mėšrės.

Fuonuograpėnės sėstemas gal būtė garsėnės (luotīnėšks rašts, kėrėlėca), prībalsėnės (arabėšks rašts, žīdėšks rašts, posiau skėimenėnės (devanagari, tajėšks rašts), skėimenėnės (kana, ji rašts).

Kateguorėjė:Rašta sėstemas
Kėrėls ė Metuodėjos

[thumb|250px|Kėrėla ė Metuodėjaus [freska.]]
**Kėrėls** (gėmės kāp Konstantins, 826–869 m.) ė **Metuodėjos** (815–885 m.) bova do bruolio ė Bizantėjės krėkštiuoniu teuoluogā, misėjuonėrē. Ož sava darbus evangelėzounont slavu tautas tonkē īr vadėnamė „slavu apaštalās“.

Kėrėls ė Metuodėjos glabnas litorgėnės kningas pargoldė ėš graiku kalbuos i slavų kalbą, tēp sokorpdams slavu rašta sėstema glagolėka.

Kateguorėjė:Švėntė̄jė
Magnetėnis lauks

thumb|Abruozdielis, ruodontis magnetėnės indokcėjės lėnėjės.
**Magnetėnis lauks** īr jiegū lauks, vėina ėš alektruomagnetėnė lauka skvarmū, katra vēk košontius alektras krūvėninkus ė imagnetiejosius košontius ė nakošontius kūnus, magnetėni muomenta torontės mėkrodalielės.

Glabna magnetėnė lauka savībė īr magnetėnė indokcėjė **B** (magnetėnė lauka sraujės tonkoms). Magnetėnės indokcėjės SI sėstemas vėinets īr tesla (žīmiejėms **T**). Magnetėzma fenuomens pėlnā ėštėrts nie. Ale tas netrokda anou tonkē taikītė ivairiūs alektrėniūs padargūs, alektras varėkliūs.

Kateguorėjė:Fizėka
Neorganėnė kemėjė

**Neorganėnė kemėjė** īr kemėjės atšaka, katra tėr kemėnius elementus ė anėims reagounont terposavie gautus neorganėnius jongėnius (pvz., kluoridus, karbuonatus, sulfatus ė kėtus). Muokslos tēpuogė nustata ė kor elementu ė neorganėniu jongėniū gropavėma, sėstemėnėma būdus ė taisīklės. 

Palē tīrėmu puobūdi skėramas tuokės neorganėnės kemėjės srėtis:
*sintezės organėnė kemėjė,
*taikuomuojė neorganinė kėmėjė.

## Galerėjė

Nitrogen-dioxide-3D-vdW.png|Azuota dijoksėda muolekolė, katrā karaktuorėnga C2v simetrėjė īr
Potassium-oxide-3D-vdW.png|Solėposės kalė oksėda muolekolės.

## Tēpuogė veizieket
*Organėnė kemėjė
Lītės

thumb|Dvėijū lītiū sėmbuolē.
**Lītės** īr organėzma morfoluogėniu ė fizioluogėniu īpatībiu vėsoma, katra nulem lītėni daugėnėmasi. Vėinalōstē organėzmā lītėškā diferencėjoutė nie: ta patė lōstelė gal atliktė ė somatėnės, ė lītėnės fonkcėjė. Daugelōstē organėzmā gamėn lītėnės lōstelės. Īr daugelōstiu organėzmu hermafruoditu, pas katrus vīrėškas ė muotrėškas lītėnės lōstelės dėrb tas pats indėvėds, kėtė prigolamā nu lītėis (vīrėška aba muotrėška) skėras morfoluogėniu ė fizioluogėnėm īpatībėm.

Absuoliotē daugomā žmuoniū īr būdėngas dvė lītė, ale 0,02 %–0,05 % gėmst so abėjū lītiū broužās ė īr skaituomė ož interseksoalēs.

Baltu kalbūs, skėrtėngā ne kāp onglu kalbuo, kor skėrama *sex* ė *gender*, tas pats žuodis īr nauduojams bioluogėnē lītē ėr asmens savībiu vėsomā. Egzėstou do glabno diskoros i līti ėš socēluogėnė taška: dvėnarės lītėis () teuorėjė teig, ka lītīs īr dvė, ale nedvėnarės lītėis () teuorėjė teig, ka kuožna asmens lītėnė tapatībė egzėstou vīrėškoma ė muotrėškoma spektrė. Lītėnis esencēlėzmos vėsā atmet kėtuokė nekāp bioluogėnė līti.

## Šaltenē
Kateguorėjė:Bioluogėjė
Bazė

[thumb|Sėlpnū baziu pavīzdīs - boitie tonk nauduojams [moils.]]
**Bazės** īr šarmėnės prigėmtėis medegas, katruos gal ondėnėniūs jongėniūs atskeltė hidruoksėda OH– juonus. Dėdliausē gropē prigol bazės hidruoksėdā, katrūs metalu juonā īr sosėjongė vėins so kėto aba kelēs OH– juonās. Bazės neutralėzou rūgštis, bo OH– juons prisėjong rūgštėis ondėnilė juona H+, tēp padėrbdams H<sub>2</sub>O (neutralė medega).

Magtīngas bazės čiesās vadėnamas šarmās īr. Anū šarmėngoma (pH) vertie vėršie 13:
* lėtė hidroksids (LiOH)
* natrė hidroksids (NaOH)
* kalė hidroksids (KOH)
* kalcė hidroksids, kėtēp „gesėntė kalkē“ (Ca(OH)2)

Patiuos magtīngiausės bazės paprastā ėšskėramas i „soperbazės“ aba „soperšarmus“:
* natrė hidrids (NaH)
* natrė amids (NaNH2)
* kėtū metalu amidā, hidridā.

Sėlpnas bazės:
* amonijaks
* varė (II) hidroksids
* varė (I) hidroksids
* anilins

Bazės
Menstruacėjės

thumb|Menstruacėjės cėkla skema, so pavaizdoutās ivairiū hormuonu puokītēs.
**Menstruacėjės** aba **mienesėnės** īr cėklėškā pasėkartuonontīs sobrendosės gėmduos gleivėnės atsėskīrėms, katros sokel kraujuoplūdi. Nuormalės menstruacėjės kartuojas kuožnas 21–35 dėinas ė cėkla čieso tronk ne ilgiau kāp 8 dėinas. Menstruacėju čieso ėštek aple 30–80 ml kraujė. Cėklā tronk ligė menuopauzės.

Kateguorėjė:Bioluogėjė
Magnets

[thumb|[Žaislos-pėramėdė, katrou laik daug magnetoku.]]
**Magnets** īr gomtuo sotėnkama aba dėrbtėnė medega, katra gal kortė magnetėni lauka. Magnetėnės savībės tor gelžės, nėkelis, kobalts, plėins.
Jošihidė Suga

thumb|200px|Jošihidė Suga
**Jošihidė Suga** (, g. 1948 m. groudė 6 d.) - 99-asā Japuonėjės ministros pėrmėninks, tēpuogė ējė vėdaus rēkalū ministra parēgībės. Premjiero ėšrėnkts 2020 m. spalė 8 d., pareigas iejė ligė 2021 m. 2021 m. anou pakeitė Fumio Kišida.

|-

|-

	

Kateguorėjė:Japuonėjės ministrā pėrmėninkā
Fumio Kišida

thumb|Fumio Kišida
**Fumio Kišida** (, gėmė 1957 m. lėipas 29 d.) īr dabartėnis (100s) ministros pėrmėninks ė Japuonėjės liberalu demuokratu partėjės vaduovs, bovės krašta keravuojėma ministros.

|-

|-

Kateguorėjė:Japuonėjės ministrā pėrmėninkā
Metals

[thumb|Mažne šėmtapruocentėnė grīnoma [galis|galė kristals.]]
**Metals** īr vėinėnė medega, katrā iprastuom sālīguom karaktuorėngs dėdlis alektrėnis ė šėlomėnis laidoms, švėisuos atspėndiejėms īr. Metalu juonus jong metalėnės jongtīs. Aple 95 kemėnē elementā ėš 118 gal būtė skaituomė metalās.

Palē fizėkėnės īpatībės īr skėramė:
*Lėngvė̄jė metalā (Li, Be, Mg, Ti ė kėtė)
*Smagė̄jė, aba sonkė̄jė metalā (Mn, Fe, Co, Ni ė kėtė)

Kai katrėi metalā īr radėjėaktīvė (U, Th, Np, Pu ė kėtė).

Žemės plotuo tonkiausē īr sotėnkamė Al (8,8 %), Fe (5,1 %), Ca (3,38 %), Na (2,64 %). 

Palē atuoma sandara ė vėita perijuodėnie elementu sėstemuo īr skėramė:
*Šarmėnē metalā (I A, da žėnuomė kāp 1 gropė), 
*šarmėniu žemiu metalā (II A, da žėnuomė kāp 2 gropė)
*parēnamė̄jė metalā (I B–VIII B, da žėnuomė kāp 3–12). 

Kateguorėjė:Kemėjė
Dodoma

thumb|Gadafė mečetė
**Dodoma** īr Tanzanėjės suostėnė. Anou oficēlē tuokė palėka 1996 m., vaduovaunontis 1974 m. Tanzanėjės valdiuos sprendėmo. Reikšmėngs adminėstracėnis ė sosėsėikėma cėntros, esontis terp Dar es Salama ė Tanganėkas ežera. Tor uora ousta.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Tanzanėjės miestā
Liaunasis sāveikavėms

[thumb|250px|[Feinmana dijagrama, katra vaizdou neutruona beta skėlėma i fotuona ėr alektruona per tarpėninka W<sup>–</sup> bozona.]]
**Liaunasis sāveikavėms** aba **sėlpnasis sāveikavėms** īr vėins ėš ketoriū daba žėnuomu fundamentaliū sāveikavėmu (kėtė sāveikavėmā - gravitacėnis, alektruomagnetėnis ė stėprosis). Ans nulem radioaktīviū atuomu kondoulū β skėlėma ė šėlomėnės-kondoulėnės rēkcėjės žvaiždiesė. Liaunasis sāveikavėms īr ~1013 sīkiu sėlpnesnis nekāp stėprosis ė 1011 sīkiu sėlpnesnis nekāp alektruomagnetėnis sāveikavėms. Liaunasis sāveikavėms nie pakankamā stėpros, ka diel anuo sosėdarītom sorėštūju dalieliu būsenas, ale ans nulem dalieliu vėrsmus. Sāveikavėmė dalīvaun vėsė ligšiuolē atrastė fermijuonā.

Kateguorėjė:Daleliu fizėka
Alektruomagnetėnis sāveikavėms

[thumb|Alektruomagnetėnė sāveikavėma pasėreiškėms [plazmas svėidėnie.]]
**Alektruomagnetėnis sāveikavėms** īr vėins ėš ketoriū daba žėnuomu fundamentaliū sāveikavėmu (kėtė sāveikavėmā - gravitacėnis, liaunasis ė stėprosis). Glaudē sosėjės so alektras krūvēs
ė alektruomagnetėnio lauko. Alektras krūvi torontės dalielės aplinkou savi padėrb alektruomagnetėni lauka ė sāveikaun keisdamuosės alektruomagnetėnė lauka kvantās fotuonās, anus spėndolioudamas ė sogerdamas. Fotuona rėmtėis masė līgė noliou, tudie veikėms robežiaus nator.

Kateguorėjė:Daleliu fizėka
Joao Grimaldo

**Joao Alberto Ubidia** (g. 2003 m. vasarė 20 d.) īr Peru fotbuolėnīks. Ons žaid puoliejė puozicėjuo ož Sporting Cristal kuomanda ė Peru futbuola rinktėnė.

Kateguorėjė:Futbolininkā
Bruonza

[thumb|Senuobės Ruomas čiesa [vėnės|vėnīs so magėškās irašās ė žėnklās. III-IV o.]]
**Bruonza** () īr varė līdėnīs so alavo, aliomėnio, silicio, berilio, kruomo aba švėno.

Svarbos žmuonėjės vīstėmousė bruonzas omžios tēp ožvadėntas diel tonkaus tuo līdėnė nauduojėma. Pėrmiausē ėš bruonzas liuob dėrbintė gėnklā, papušalā, darba padargā. Vieliau pradietas lėitė skolptūras.

Kateguorėjė:Līdėnē
Cėntrėnis pruocesuorios

thumb|''HP'' fėrmas kuompioterė cėntrėnis pruocesuorios.
**Cėntrėnis pruocesuorios** (, trompėnėms *CPU*) īr magtīngs mikropruocesuorios. Sopaprastėntā čiesās vadėnams tėisiuog pruocesuoriom. Cėntrėnis pruocesuorios īr kuompioterė mazgos, katros palē nuruodīta pruograma realėzou matematėni ė luogėni doumenū apduoruojėma ė atėtėnkamās momentās inicėjoun kėtū mazgū dėrbėma. Cėntrėnis pruocesuorios gal būt ne vėinėntelis pruocesuorios kuompioterie. Pavīzdiou, anou gal torietė vaizda pluokštė. Tuokiū pruocesu ruolė īr dalėnā palengvėntė glabnam pruocesuoriou vīkdėtė kuonkretės ivestėis ėr ėšvestėis oždoutis. Cėntrėnis pruocesuorios tēpuogė ivēn i asmenėnė kuompioterė sodieti.

Doumenū apduoruojėma čieso pruocesuorios interpretoun instrukcėjės ė kontruolioun kėtū kuompioterė bluoku dėrbėma. Paprastā viesėnams ventilētuoriom. Nu cėntrėnė pruocesuorė magtīngoma prigol kuompioterė veikis.

Kateguorėjė:Infuormatėka
Tranzėstuorios

**Tranzėstuorios** īr poslaidėninkis padargs, katrou nauduo alektruonėniams sėgnalams stėprėntė aba nukreiptė (dėrbont jongėklė režėmo). Sodar 3 aba daugiau alektruodu. Tranzėstuorios īr pamatėnė kuompioteriu ė kėtū muodernėšku alektruonėniu padargu detalė. Anou ėšrada 1948 m. JAV fizėkā Džons Bardīns, Volteris Bratens ė Viljams Soklis. Tudie anėim 1956 m. paskīrė Nuobelė fizėkas premėjė.

Kateguorėjė:Teknėka
Kateguorėjė:Poslaidėninkē
Reinkarnacėjė

[thumb|Reinkarnacėjės grafėks. [indoėzmos|Indoėzma mens.]]
**Reinkarnacėjė** aba **metempsikuozė** īr dūšės persėkūnėjėms pu bioluogėnės smertėis. Ton dalīkou žmuonis vierėj darmėnies vieruos - budėstā, džainā, indoėstā, bo tas īr diel karmas. Vierėjėms reinkarnacėjė īr būdėngs kap katruoms senuoms (egėptėitiu), tradėcėnėms (Pėitų Afrėkas) vieruoms, naujėsėms religėniams kostiejėmams. Reinkarnacėjės elementu gal pastebietė orfėzmė, gnosticėzmė, teosuofėjuo. 

Lietoviu ė žemaitiu tautuosakuo (dainies, rauduos, sakmies) tēpuogė īr ėšsėlaikė vierėjėma reinkarnacėjė elementu. Tonkiausē īr mėnėms dūšės periejėms i augalus ė gīvius. Dūšės periejėms i medi tonkiausē nie sosėjės so atpėldo vuo kaltė. Ale periejėms i gīvius tonkiausē skaituoms ož bausmė, bo anās pavėrst skūpė, tėi, katrėi kėtus žmuonis skriaud ė kėtė. I paukštius perēn tragėška lėkėma, nelaimingu žmuoniū dūšės.

Kateguorėjė:Budėzmos
Kateguorėjė:Indoėzmos
Kateguorėjė:Ezoterėka
Kateguorėjė:Džainėzmos
Kateguorėjė:Sikėzmos
Auksėnė švėntuobė

thumb|250px|Švėntuobės fasads

**Auksėnė švėntuobė** () aba **Darbar Sahibs** īr Amritsarė miestė, Pandžabė, Indėjuo esontīs siku malduos nomā (*gurudvara*), vėina glabnū sikėzma švėntū vėitū. Sīkio so Darbar Sahib Kartarpura gurudvara Kartarpurė ė Džanam Astana gurudvara Nankana Sahibė ta īr patė švėntiausė vėita sikams.

Dėrbtėni tvenkėni švėntuobės vėituo 1577 m. pabūdavuojė ketvėrts siku guru Guru Ramdasos, vuo paskesnis pėnkts siku guru Guru Ardžans švėntuobie palėka švėntraštė kuopėjė Harmandir Sahiba miestė, tēpuogė daug prisėdiejė pri švėntuobės būdavuojėma XVI o. Gurudvara ne vėina karta bova niukouta, kumet veržies mogolā, afganā, ale paskiau bova atbūdavuota.
## Šaltenē

Kateguorėjė:Indėjė
Kateguorėjė:Sikėzmos
Kateguorėjė:Švėntuobės
Kuosmėnis skrīdis

thumb|Kuosmėnė stuotės.
**Kuosmėnis skrīdis** aba **kuosmėnis skrėdėms** īr pėluotoujama aba autuomatėnė kuosmėnė aparata skraidėnėms i kuosmosa. 

Pėrms i kuosmosa ervė ėšsiūsts aparats bova Naciu Vuokītėjės paleista raketa V-2. Skrīdis nutėka 1942 m. spalė 3 d., raketa bova paleista ėš Vuokītėjē prigolontės saluos Baltėjės jūruo. Vieliau, 1957 m. spalė 4 d., SSRS i kuosmosa siekmingā paleida pėrma dėrbtėni palīduova *Sputnik-1*. Vuo pėrmo pėluoto, pėluotoujama raketa nuvīkosio i kuosmosa, palėka Jorėjos Gagarins. Pėrms turėstos, ėšskrėdės i kuosmosa - amerėkėitiu versėlninks Denisos Tito. Ans i Terptautėnė kuosmėnė stuoti ėšskrėda 2001 m. balondi, ėšbova ligė gegožės. Ož keliouonė somuokiejė 20 mln. JAV duoleriu.

Skrīdiu i kuosmosa glabnas paskėrtīs - kuosmosa tīrėniejėmā, kuosmosa turėzmos ė rīšiū satelitā.

Kateguorėjė:Astruonuomėjė
Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Alavs

**Alavs** (, *Sn*) īr perijuodėnės elementu sėstemas IV gropės kemėnis elements. Cėdabrėškā baltuos spalvuos, mėnkšts, plastėšks metals. 

Īr trīs alotruopėnės atmainas: 
*pėlkasis alavs, aba alfa (ligė 13,2 °C temperatūras patvaros īr) 
*baltasis alavs, aba beta (ligė 173 °C temperatūras patvaros īr) 
*gama alavs (patvaros da aukštesnie temperatūruo īr) 

thumb|left|Alavėnē kareivielē.

Kambarė temperatūruo alavs īr atsparos uora ė ondėns puodėrbiou, švakā tėrpst praskėistūsė rūgštīsė ė koncentroutuosė šarmu tėrpalūsė, ale gerā koncentroutuosė sieras ė īpatėngā sieras rūgštīsė, so katruom sodara droskas. Svarbiausės droskas - alava kluorėdā. Rēgoudams so degounėm oksidounas.

Ėš alava dėrbamė varguonu vamzdē, mena dėrbėnē, kuonservu diežotės, ėš fuolėjės – jiedė produktu pakelē. Ėš alava gaunamė līdėnē: bruonza, žalvaris, 
babits.

kateguorėjė:Metalā
Gvatemala (miests)

**Gvatemala** (, pėlns pavadėnėms *La Nueva Guatemala de la Asunción*) īr Gvatemalas dėdliausis miests ė suostėnė. Tor mažne mėlėjuona gīventuoju, īr vėins dėdliausiu miestu Cėntrėnie Amerėkuo. Šalėis puolitėnis, suocēlėnis, koltūras ė akuonuomėkas cėntros. Miests isėkūrės 1493 m vėrš jūras līgė, tudie anam karaktuorėngs kalnū klimats.

Kateguorėjė:Gvatemalas miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Skīstis

[thumb|Skīstuos būklės [ondou|ondėns lašielis.]]
**Skīstis** () īr vėina ėš medeguos agregatėniu būkliu, esontė tarp kėita kūna ė doju). Palē fizėkėnius parametrus skīstius gal skėrstėtė i paprastus, skīstus krėstalus ė kvantėnius skīstius. Diel dėdlės muolekuliųu sāveikavėma jieguos skīstiams karaktuorėnga pavėršiaus itemptis īr. Skīstie īr palaikuoma tvarka: muolekolės ėšsėdiestiosės tėktās kėliū koordinacėjės sferu aplinkuo.

Kateguorėjė:Medegas
Kecaltenangs

**Kecaltenangs** ( aba ) īr miests pėitvakarėnie Gvatemaluo, pėnkts palē dėdoma šalie, tuo patėis pavadėnėma departamenta adminėstracėnis cėntros. Isėkūrės 2334 m vėrš jūras līgė. Šalėp īr Santa Marijas ognėkalnis, pratek Samalas opė. Baguots neoklasikėnė arkitektūra. Miestė īr universiteta fakultetu, katrūs muokėnas daug žėnuomu Gvatemalas muokslėninku, menėninku ė mozėkontu.

Kateguorėjė:Gvatemalas miestā
Kėits kūns

[thumb|[Insulins|Insulina krėstalā.]]
**Kėits kūns** () īr vėina ėš medeguos agregatėniu būkliū. Iprastėnėm sālīguom kėitū kūnu atuomā, muolekolės aba juonā mizernā kost aple pastuovės, anū sāveikas nustatītas līgsvaras padietis. Kumet vėinuodas atuomu gropės īr ėšsėdiestiosės tvarkingā, kėits kūns īr krėstalėnis, ale kumet be tvarkuos - amuorfėnis.

Kateguorėjė:Medegas
Funkcėjė

[miniatiūra|250px|Funkcėjės grafėka pavīzdīs,<br /> <math>\begin{align}&\scriptstyle f \colon [-1,1.5] \to [-1,1.5] \\ &\textstyle x \mapsto \frac{(4x^3-6x^2+1)\sqrt{x+1}}{3-x}\end{align}</math>](https://bat_smg.wikipedia.org/wiki/Abruozdielis:Graph_of_example_function.svg)
**Funkcėjė** aba **fonkcėjė** () īr matematėkuo nauduojams termėns, taisīklė (diesnis), katra kuožnam aibės *X* elementou priskėr veina aba kelis aibės *Y* elementus.
## Pavīzdē
*Algebrėnė funkcėjė
*Analėzėnė funkcėjė
*Aritmetėnė funkcėjė
*Matiuojė funkcėjė
*Rēliuojė vėina kėntamuojė funkcėjė
*Tuolīdiuojė funkcėjė

Kateguorėjė:Matematėka
Farėru salas

**Farėru salas** (, ), aba **Farėrā**, īr salū šalės Atlanto ondėnīna šiaurės rītėniam šmuotė, terp Jongtėnės Karalīstės ėr Islandėjės. Prigol Danėjē, īr anuos autonuomėnė terituorėjė. Tor sava parlamenta ė vīriausībė).

Farėru salas sodarītas 18 salū ė da kėliū salieliu.

## Šaltenē


Kateguorėjė:Danėjė
Kateguorėjė:Salas
Masėnė infuormavėma rakondā

thumb|Radėjė besėklausontė amerėkėitiu šeimīna.
**Masėnė infuormavėma rakondā** aba **žėniasklaidas rakondā** īr vėsoumenės infuormavėma rakondā ė perijuodėnis infuormacėjės skleidėms anū sėstemuo. Žėniasklaidas rakondā gal soteiktė infuormacėjė ė anou analėzoutė, anėi tēpuogė atlėikt buovė, vėišū rīšiu funkcėjės, skelb rinkas tīrėmus, reklama, skleid ideoluogėjė, skvarmuo vėsoumenės puožiūri i socēlėnius rēškėnius, propagou vėina aba kėta gīvenėma būda, puolėnkius, madas. Demuokratėniesė šalīsė masėnė infuormavėma rakondā palaika pėlėitiu ė šalėis komunikacėjė, itrauk anus i suocēlėni, puolitėni gīvenėma, anā garantou spauduos liousoma. 

Glabnas masėnė infuormavėma rakondu rūšīs: 
*spauda (kningas, laikraštē, žornalā ė kėta spausdėnta žėniasklaida), 
*alektruonėnė žiniasklaida
** audio - radėjs, garsa irašā, 
** audiovizualėnė – televėzėjė, vaizda irašā, kins, internets.
Infuormacėjė

**Infuormacėjė**, **inpormacėjė** aba **informacėjė** īr abstraktė sāvuoka, katra znuočie kon nuorintās, kas gal infuormoutė. Patiamė fundamentaliamė līgie ta īr kažė kuo jontama interpretacėjė aba abstrakcėjės. Kuožnos gomtėnis procesos, katros nie vėsėškā atsėtėktėnis ė kuožnos stebėms muodelis bikuokiuo terpie gal būt laikuoms kāp torontis infuormacėjės. Muokslos aple infuormacėjė vadėnams infuormatėka īr.

Infuormacėjės sāvuoka svarbė īr aba īr sosėjosė so ivairiuom sāvuokuom, kāp antās komunikacėjė, kontruolė, doumenīs, švėitėms, žėnės, prasmie, sopratėms, sovuokėms, propozicėjė ėr entropėjė.

## Infuormacėjės tėpā
Palē perdavėma šalteni gal būtė skėrstuoma i:
* Elementariuojė infuormacėjė
* Genetėnė infuormacėjė 
* Bioluogėnė infuormacėjė
* Semantėnė infuormacėjė aba socēlėnė infuormacėjė
* Kuompioterėnė infuormacėjė

Palē apduoruojėma būda:
* Tekstėnė infuormacėjė
* Skaitmenėnė infuormacėjė
* Vaizdėnė, aba grafėnė infuormacėjė
* Garsėnė infuormacėjė

Kateguorėjė:Infuormatėka
Antuans de Sent Egziuperi

thumb|1933 m. portėgrapėjė pri liektova.
**Antuans de Sent Egziuperi** (, g. 1900 m. bėrželė 29 d. – 1944 m. lėipas 31 d.) bova prancūzu rašītuos ė lakūns. Vėins svarbiausiu XX o. humanėstu, ėškielosiu žmuogaus duoruovėnė peraukliejėma būtėnībė. Žova uora žvalgėma misėjės čieso per Ontra svieta vaina.

Žīmiausis anuo kūrėnīs cielamė svietė - fėluosuopėnė nuovelė „Mažāsis  princos“ (parašīta 1943 m.) Tas īr pėrms prancūzu literatūras darbs, pargoldīts i žemaitiu kalba (2024 m. pargoldė Jūzos Pabrieža, vuo ėšlēda Marios Čioželis). Kėtė žīmė kūrėnē:
*„Pėitū pašts“ (), 1929 m.,
*„Naktėnis skrėdėms“ (), 1931 m.,
*„Žemė žmuoniū planeta“ (, 1938 m.),
*„Kara lakūns“ (, 1942 m.), 
* „Laiškos ikaitou“ (, 1943 m.)
## Šaltenē

Kateguorėjė:Prancūzėjės rašītuojē
Kateguorėjė:Lakūnā
Kaligrafėjė

**Kaligrafėjė** īr mens, kāp dailē rašītė. Kaligrafėnis rašts īr rašuoms aba paišiuojams ronka, dabėnams ornamentās, inicijalās. Kaligrafėjė liuob tonkē nauduotė rankroštėnies kninguos, laiškūs. Euruopuo bova madėnga Vėdoromžēs, vuo senuobės Rītū menė tor da senesnė istuorėjė. Kaligrafėjė tebie populērė islama, Japuonėjės, Kėnėjės, kėtū Rītėnėm šalėm vadėnamū valstībiu menė.
## Galerėjė

Attavante degli Attavanti - Leaf from a Gradual- Initial P with the Nativity - 2003.173 - Cleveland Museum of Art.tif|Kaligrafėjė luotīnu kalbuo - dailē užrašīta kaliedėnė gėismie
Miremad-1.jpg|Persėška kaligrafėjė
Kurukshetra.jpg|Indėška kaligrafėjė
Letter by Ouyang Xiu.jpg|Kėnėška kaligrafėjė
Malnazar - Decorated Incipit Page - Google Art Project.jpg|Armienėška kaligrafėjė
1798. გიორგი XII-ის წყალობის წიგნი ალექსანდრე მაყაშვილისადმი.jpg|Grozėška kaligrafėjė
Bhutanese_calligrapher_writing_gold_Kangyur.jpg|Butanėitiu kaligrafs darboujas
Qur'an_manuscript_Surat_al-Nisa'._(1).tif|XIII o. datounams Korans, ožrašītas dailio rašto

Kateguorėjė:Mens
Mažāsis princos

thumb|Antuana de Sent Egziuperi ėšleistas kningas, ekspuonoujamas moziejuo. „Mažāsis princos“ īr ontra vėršuo (onglu k.) ė pėrma apatiuo (prancūzu k.)
**Mažāsis princos** () – prancūzu rašītuojė Antuana de Sent Egziuperi 1943 m. ėšleista līrėnė fėluosuopėnė pasaka. Autuorios anou parašė gīvendams Niujorkė, JAV. Prancūzėjuo kninga ėšleista jau pu autuoriaus smertėis, kumet Prancūzėjė ėšėvadava ėš Viši režėma. Kningas iliustracėjės pėišė tēpuogė autuorios.

„Mažāsis princos“ prigol vākū literatūrā, ale diel fėluosuopėniu gelmiū pritėnk tēpuogė soaugosiems. Kninguo īr pasakuojama aple žmuogaus lėkėma, gīvenėma prasmė, kritėkoujams pavėršėnis soaugosiu gīvenėms, vėsoumenė. Lietovuo kninga pėrma karta palėka ėšleista 1959 m. Tumet anou ėšlēda Valstībėnė gruožėnės literatūras leidīkla, vuo pargoldė Vītauts Kauneckis. 2024 m. kninga bova pargoldīta i žemaitiu kalba (pargoldė Jūzos Pabrieža, vuo ėšlēda Marios Čioželis). 2017 m. doumenim „Mažāsis princos“ bova pargoldīts i daugiau kāp 300 svieta kalbū, vuo bėndros tiražos prigava 200 milijonų. Palē pargoldīmu skaitlio ta īr ontra kninga pu Biblėjės.
## Šaltenē

## Nūruodas
*Kningas (žemaitėška leidėma) tėnklopis

Kateguorėjė:Kningas
Medeguos fazė

thumb|Ketoriū tonkiausē sotėnkamu faziu pavīzdē.
**Medeguos fazė** īr fėzėnis būvis, katramė īr sotėnkamas medegas. Glabnas fazės īr tuokės:

*dojėnė;
*skīstuojė;
*kėituojė;
*plazmėnė, prasėdiejos doju juonėzacėjē;
*nukleuonėnės dojės – sosėskvarmava sospruogos supernovā aba ondėnėlė buombā. Tuokiuo fazie nablėikt atuomu, palėikt tėk protuonu, neutruonu ėr alektruonu makalīnė. Tor būt bėnt 1010 K temperatūra.
*mezonėnės dojės – kumet īr dėdlē karšta temperatūra ė aukšts sliegis.

1-4 fazės gal jostė sava jotėmās. Tēpuogė egzėstoun gausoms tarpėniu faziu.

Kateguorėjė:Fizėka
Puvondėnėnis laivs

thumb|Puvondėnė laiva pavīzdīs - JAV karėniam laivīnou prigolons  ''PCU Virginia'' (SSN 774).
**Puvondėnėnis laivs** aba **submarins** – laivs, katros ėr skėrts plauktė pu ondėnio. Puvondėnėnē laivā tonkiausē nauduojamė karėnie pramuonie. Tēpuogė gal būtė nauduojamė muokslėniams tīrėmams, torėzmou, transpuortou (pvz., Arktėis ondėnīnė).

Laiva kuorpusos žovėis, laša, cigara skvarmas, ligė 170 m ėlgoma. Panėrosė laiva ondėntalpa tonkiausē prigaun 18 000 t.

Aple puvondėnėnius laivus fėlmā kortė pradietė da nabīliuojė kėna čieso. 1915 m. gegožė ėšleists pėrmos tuoks fėlms pavadėnėmo „Submarina paslaptės“ (). Ale garsiausis fėlms aplė puvondėnėnius laivus īr skaituoms 1981 m. Vakarū Vuokītėjuo sokorpts *[[Das Boot]]*.

Kateguorėjė:Laivā
Poslaidėninkē

**Poslaidėninkē** īr medegas, katrū alektrėnis laidoms īr terp metalu ė dielektrėku. 

Čīsta poslaidėninki ijongos i alektras sraujės grandėnė, liousė̄jė alektruonā koš prīš lauka krīpti, vuo skīlės - palē lauka krīpti (savėtasis laidoms). Augont temperatūrā poslaidėninkė laidoms dėdie, vuo varža mažie.
Kondensatuorios

**Kondensatuorios** aba **kuodensatuorios** – dvėijū laidėninku, vadėnamu elektruodās, sėstema, torontė savībė kauptė energėjė terp elektruodu padėrbtamė alektrėniam laukė.

Pėrma kondensatuorio 1745 m. sokuonstrava ėr ėšmiegėna Leidena universiteta fizėks Piteris Mušenbruks.

Palē skvarma kondensatuorius gal tēp ėšskėrstītė:
*Pluokštė̄jė
*Sferėnē
*Cėlėndrėnē

Palē dielektrėka, katrou nauduo, gal ėšskėrstītė i dvė gropė:

*Alektruolitėnē
*Keramėkėnē

Kateguorėjė:Alektruonėka
Kateguorėjė:Alektruomagnetėzmos
Skaitliu teuorėjė

**Skaitliu teuorėjė** īr matematėkas srėtės, katra sosėskvarmava tėront natūraliu skaitliu īpatībės. Skaitliu teuorėjė apjem daug oždavėniū, kīlontiu plietuojont ė taikont natūraliu skaitliu tīrėmams kėtū matematėkas srėtiu metuodus.

Muodernė skaitliu teuorėjė sodar:
*alementariuojė skaitliu teuorėjė,
*algebrėnė skaitliu teuorėjė,
*analizėnė skaitliu teuorėjė,
*geuometrėnė skaitliu teuorėjė,
*tėkėmībėnė skaitliu teuorėjė.

Skaitliu teuorėjės ėštaku bova da Babiluonė (īr ėšlėkosė 1700 m. pr. Kr. datoujama muolėnė lentalė), ale patiū skaitliu īpatībiu tīrėmā bova pradietė Pėtaguora muokīkluo.
## Tēpuogė veizieket
*Kuompleksėnis skaitlios
*Pėrmėnis skaitlios
*Raciuonalosis skaitlios
*Svēkasis skaitlios
Domblē

thumb|Dombliu ivairuobė.
**Domblēs** () vadėn pu ketorės karalėjės (augalū, bakterėju, protistu ė chromistu) ėšsėlakstiosius ė pu vėsa svieta ėšplėtosius uorganėzmus. Dombliu īr aple 150 000 rūšiū, anus jong dvė savībė – lōstelės kondoula bovėms ė gebiejėms fuotėsintetintė. Onkstiau muokslėninkā liuob mėslītė, ka domblē prigol žemėsnėms augalams, natorontiems lapu, stombriu ė daugėnėmuosė uorganu.

Klasifėkacėjuo skėramė aštounė skīrē:
* melsvabakterės,
* pruožaledomblē,
* glaukadomblē,
* rauduondomblē,
* chromadomblē,
* euglendomblē,
* žaledomblē,
* rodadomblē

Kateguorėjė:Bioluogėjė
Mada

thumb|Maduos demuonstravėms ont puodioma.
**Mada** () īr neėlgā tronkontis tam tėkra masėnė elgėmuosė aba stėliaus isivėišpatavėms, vīravėms katruo nuorintās gīvenėma aba koltūras srėtie, trompalaikis kuokė nuorintās fenuomena populēroms. Īr vėsoumenės gīvenėma raiška, ruoda vėsoumenės masėnė skuonė līgi ėr ipatībės douto čiesa tarpsnio.

Fėluosuopėškā mada pėrms aprašė I. Kants. Maduos plėtėma dingstės tīriejē ivardėna tuokius – mėgdžiuojėma (G. Le Bons), nuora igautė dėdībė (Z. Froids), nuora jaustėis reikšmīngam (Dž. Diujis), socēlėnės atramuos radėma (G. Zimelis).

Kateguorėjė:Mens
Kateguorėjė:Koltūra
Paulius Samoška

**Paulios Samuoška** () - Žemaitėjės keliautuos, vluogieris. Tor magtīnga YouTube kanala, katram tonkiausē ded vidėjo aple keliuonės, keliaun pū vėsa Svieta. 

Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Flamenko

[thumb|Garsė flamenko šuokiejė [Belen Majė.]]
**Flamenko** aba **flamenks** () īr ispanu fuolkluora (vuokalėnės instrumentėnės mozėkas ė šuokiu) rūšės ėr atlėkėma stėlios. Tonkiausē ėšplėtės Andalūzėjuo. Apjem aple 50 šuokė dainiu atmainū, aple 30 solo šuokiu. Skvarmavuosė senuosės bizantėškuosės litorgėnės ė mauru mozėkas ė čėguonėškas atlėkėma manieras itaku. Ėšplėta XIX o. pabėnguo–XX o. pradiuo.

2010 m. anou irašė i UNESCO svieta pavelda.

Kateguorėjė:Šuokē
Kateguorėjė:Ispanėjės koltūra
2024 m. lėipas 8 d. Rosėjės atakas prīš Okraėna

**2024 m. lėipas 8 d. Rosėjės atakas prīš Okraėna** bova 2024 m. lėipas 8 d. Rosėjės raketėnės atakas prīš Okraėnas cėvėlius žmuonis Okraėnas miestūs. Suostėnie Kijevė sobomardouta vākū lėguonėnė. Bova nožodīts šmuots vākū.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Notėkėmā
ChatGPT

thumb|right|130px|ChatGPT luoguotėps

**ChatGPT**ī ruokavėma robuota pruograma, katra atsaka i tekstėnės ožklausas. ChatGPT ī OpenAI sokorts dėdlis kalbuos muoduelis, katras ī muokuoms analėzoutė ė kortė teksta vėsuokiūs kuontekstūs. Muodelis nauduon gėlaus mokėnėmuosi (*dēp learning*) teknuoluogėjės, ka soprastom ė atsakītom i nauduotuoju klausėmus aba kuomandas.

Kateguorėjė:infuormatėka
Suojė

**Suojė** (muokslėškā *Glycine max*) īr popėniu šeimīnas suoju gėntėis augalū rūšis. Augalā vėinmetē. Popas īr vertėnamas diel maistėngoma.

Suojės īr nauduojamas žmuoniū jiediou, ale tonkiausē - gīvuoliū pašarou. Suojės popelės jiedamas jau do tūkstontiu metu - onkstiausē anū savībės pastebiejė ė tonkē nauduotė jiemė Kėnėjuo, Japuonėjuo. Vakarū šalīsė ėšplėta XX o., Lietovuo ė Žemaitėjuo - jau XXI o.

Suoju sieklas baguotas amėnorūgštėm, lōstelīna, baltīmās, gelžėm, mangano, fuosfuoro ė kai katrās B gropės vitaminās, nemaža magnė, cina ė kalė kėikībė. Daigūs kaupias vitamins C.

Tonkiausē jiediou ė anuo pruodoktams nauduojamas sonuokosės ė vėrtas popelės. Tumet ėš popeliu gal ėšgautė vairiausius dėrbėnius - fermentounant gaunama suoju pasta, nato, somalos ondėnie gaunams suoju pėins, a ėš anuo gal padėrbtė suoju varškė (tofu), suoju juogorta, ėšgrīnėnos baltīmus - suoju miesa. Suoju mėltā panauduojamė konditerėjuo. Rafėnouts suoju aliejos nauduojams kepėniams, margarina dėrbėmou. Ėš nevalīta alėijė ėšskėrams lecitins.

Da kėtė ėšgaunamė pruodoktā:

* Juba – ėš kaitėnant pėina sosėdariosė graima.
* Sojų jogurtas - fermentuotas sojų pieno valgis arba gėrimas.
* Suoju padažos – so droska, čiesās tēpuogė so japuonėško tonu fermentouts padažos.
* Tempe – Palē Pėitrītiu Azėjės recepta fermentoutas suoju popelės.
* Suoju sūris – kėnu vėrtovie nauduojama suoju varškė.
* Edamame - neėšnuokosės suoju popelės onkštīsė.

Lietovuo daug suojas pruodoktu gamėn kuompanėjė *[[Sojalita]]*.

Kateguorėjė:Augalā
Oulėinas

[thumb|Metamuorpėnė oulėina [kvarcėts.]]
**Oulėinas** īr specėfėškuos sodietėis gomtėnē mėneralu jongėnē, sosėskvarmavė Žemės gelmiesė, anuos pavėršiuo aba kėtūsė kuosmėniūs kūnūs vīkstont atėtėnkamiems gomtėniams pruocesams.

Žemės plotuos aple 95 % sodara magmėnės ė metamuorpėnės oulėinas, vuo 5 % – nousėidėnės, ale anuos ožjem 75 % dabartėniu žemīnu pavėršiu pluotībės.

Palē kėlėma īr trīs oulėinu tėpā: magmėnės, metamuorpėnės ė nousėidėnės. Da gal būtė ėšskėramas dėrbtėnės oulėinas.

Kateguorėjė:Geoluogėjė
Reps

**Reps** aba **hiphops**, **hiphuops** īr puopolēriuosės mozėkas žonros. Atsėrada aple 1970 m. Niujorkė (JAV), Pėitū Bronksa prīmiestie terp afroamerėkėitiu. Repa sodara rėmoutė, i eilės panašė tekstā, čentā (skandoujama 1–3 garsū deklamacėkė), alektruonėniu tembru akompaniments (), breiks (šuokis). Karaktuorėngs repa elements – kūna ė ronku kampoutė kostesē.

Žīmiausēs XX o. reperēs svietė skaituomė: Grandmaster Flash, Afrika Bambaataa, Run DMC, The Beastie Boys, Salt‑N‑Pepa (pėrmuojė muotrėšku repa gropė). Devėnta dešimtmėtė pabėnguo atsėrada agresīviu, pėktū tekstu atšaka – gangsteriu reps so žīmiausēs mozėkontās MC Hamer, Tupac Shakur. XXI o. reps bova tuoliaus veikams kėtū žonru. Šėta omžiaus žīmiausė̄jė īr Dr. Dre, Eminem (pėrms kaukazėitiu rasės solo repa mozėkonts), Puff Daddy, Notorious B.I.G., Missy Elliot, Snoop Doggy Dog, D‑12, OutKast.

Lietovuo siekmingiausė repa gropė skaituoms G&G Sindikatas īr. Žemaitėškā repoujontiu mozėkontu ė kuolektīvu mažā. Ėš pruofesionalē repa dainės irašiosiu īr Meškaragis, Mants Stuonkos, ale kėtė žemaitē repou lietovėškā, neretā so daug rosėšku kēksmū (JBC), aba švedėškā (Silvana Imam).

## Galerėjė

EMINEM_rapping_Anger_management_tour_2003.jpg|Eminems
File:Salt-n-Pepa_(2).jpg|Salt‑N‑Pepa, vėina žėnuomiausiu muotrėšku repa gropiu
G&G_Sindikatas_Londone_2011_Cargo_Club.jpg|G&G Sindikatas, siekmėngiausė repa gropė Lietovuo
Silvana Imam Stavernfestivalen 2019 (190606).jpg|Žemaitiu kėlėma Švedėjės reperė Silvana Imam


## Šaltenē

Kateguorėjė:Mozėkas žonrā
Sintolīs

[thumb|[Flutikazona propiuonats, dažna astmas pacijenta ratavuojontis preparats.]]
**Sintolīs**, **sintis**, muokslėškā vadėnama **astma**, īr bruonchu lėga, die katrū prėipouliu palėikt smagiau alsoutė, jem kuosolīs. Lėgas dingstėm gal būtė bruonchu moskolū šliokėms, gleivėnės ėšborkėms ė ėšdėdiejosė bruoncha liauku sekrecėjė aba kairiuojė šėrdėis skėlvelė nepakankamoms.

Kateguorėjė:Lėgas
Onglėis dvėdegėnis

100px|thumb|Dvėmatė muolekolės stroktūra [100px|thumb|Stroktūra (jouda spalva atėtėnk [onglės|onglėis atuoma, rauduona - degounėis atuomus.)]]
**Onglėis dvėdegėnis**, **onglėis dijuoksėds** (kemėnė fuormolė **CO<sub>2</sub>**) īr bespalvės, nedegės, skrumnē rūgštės, ož uora sonkesnės dojės. 

Dojėnės būklės onglėis dvėdegėnis tėrpst ondėnie, sodaront skromna rūgšti. Da tėrpst daugelie organėniu tėrpėkliu, sieras, acta rūgštīsė. Reagoun so magtīnguom bazėm, sodarīdams karbuonatus.

Liousa CO2 īr uorė, mėneralėniu šalteniu ondėnie, vulkanėniesė dojuosė. Anou ėšskėr organėniu medegū oksidacėjė (augalū ė gīviu pūvėms), kora degėnėms. CO2 dalīvaun gomtuo vīkstontiamė onglėis cėklė. CO2 sosiorb fuotėsintetėntė galontīs augalā. Onglėis dvėdegėnė pagausiejėms atmuospėruo sokel šėltnamė efekts, katros īdėm magtīngie cielam svietė nu Pramuonės revoliucėjės čiesa.

Mizernos kėikis žmuogou nie vuodings, ale daug prikvėpavos gal apsėtručītė. Dėdlės CO2 koncentracėjės tonkē nauduojamas  fermuosė jiediou augėnamuoms paršams tročītė prīš skerdėma.
## Tēpuogė veizieket
* Onglėis vėindegėnis

Kateguorėjė:Kemėnē jongėnē
Kamzuolis

thumb|150px|XVIII o. ispanėškos kamzuolis

**Kamzuolis** (kėtap ***kamzelka, kamzuolė, kamzūlė, kamzoulė***) ī tuokis vīrėškos aba muoterėškos aprieds. Baronkuovis, tonkiausē ėš šėltū siūlu (vėlnas, bavelnės, tepuogė sėlka, bruokata, kailė) siovams drabožis, katron riedas ont marškėniū. Muoterėškė kamzuolē tonkē būn dailē ėšgražintė.

Tonkē kamzuolis ēn kap ėšeigėnis drabožis, katron pasivelk pu švarko aba žakieto.

Kateguorėjė:Apriedā
Bovelnė

thumb|200px|Bovelnė ont vilnamedė
[thumb|200px|Surinkta bovelnė ([Centrėnės Afrėkas Respoblėka)]]

**Bovelnė** (aba **medvilnė**) ī augalėnė medega, katra ėšgaun ėš bovelnės augala – vilnamedė (*Gossīpium*) – pūkū, katrėi sop anou sieklas. Bovelnės ploušts verpams i siūlus ėr īr gausiausē svietė nauduojama medega apriedu siovėmou. Tepuogė ėš bovelnės dėrb vata.

Daugiausė svietė bovelnės prigamėn Kėnėjė, Indėjė, JAV, Brazilėjė, Ozbekėjė, Australėjė, Torkėjė, Pakistans.

Kateguorėjė:Medegas
Kateguorėjė:Tekstėlė
Eva Kitisū

**Eva Kitissou** - prancūzu ė lietoviu kėlėma Lietovuos kuonkūru spuorta spuortenėninkė. Tonkē dalīvaun Lietovuos ė Prancūzėjės čempionatūs.

## Gīvenėms
Gėmė Prancūzėjuo. Anuos mama ī lietovė. Nūg 18 metū gīven Marėjampoulie. 

Kateguorėjė:spuortėninkā
Vilna

thumb|240px|Šmuots naėšdėrbtuos vilnas

**Vilna** ī medega, katra ėšgaun ėš gīvuoliū ė žvieriū kailė. Tonkiausē vilna kerp nug aviū, ale tepuogė būn kopranogariu, lamu, alpaku, vuožku, kralėku vilna. Nukėrpta vilna rēk ėlgā ėšdėrbtė – plautė, karštė, šuokoutė, ka ana tėktom verptė. Vilnuonē siūlā apriedu gamėnėmou nauduojami nuog seniausiu gadīniu – vilnuonius apriedus pradiejė siūtė kortās prīš 6000 metu.

Kateguorėjė:Medegas
Kateguorėjė:Tekstėlė
Pimpals

thumb|240px|Pimpals

**Pimpals** () ī vīrėškos gausėnėmasi kūna narīs. Tas ī vairaus ėlgoma ėšėlgos uorgans, skėrts kištė i kūši dielē gausėnėmasi vuo maluonībės.

Pimpalus tor vairūs žvierē, vuo daugomuos paukštiu, drėižū, žovū, vuorū tor nuognē skėrtingus ėšėlgus kūna narius gausėnėmousi.

Vīra (žmogaus) pimpals (kap ė daugomuos žvieriū) ī šakomė, kīboroun nolinkė̄s žemīn, terp šakoma plaukū ė pautu. Par pimpala ēn vomzdelis – par anon ėštek ėš pautu siekla tepuogė mīžals ėš mīžėma pūslies. Kap vīrėškou ožēn uotroms, anon pimpals prisipėld kraujė, ėšdėdie ė pasikel i vėršou (tas ī, „pasistuoj“, nutink erekcėjė). Tuoki pimpala kostėnont vairēs būdas (kaišont i kūši, borna, šėkna, kostėnont so ronka ė panašē), ėš pautu padoud siekla. Tasā pruocesos sokel dėdle maluonībė (uorgazma).

## Šaltenē

Kateguorėjė:Gausėnėmasės
Kateguorėjė:Kūna narē
Kiaušē

thumb|230px|Kiaušē

**Kiaušē** (*kiaušā, pautā*) ī vīrėški gausėnėmasė kūna narē – tas ī puora ėšėlgā apvaliū (paukštė kiaušė skvarmas) gomboriū, katrėi mataruoj šakomė, pu pimpalo. Anūs deng liousa skūruos mašna. Pagrindėnis kiaušiu darbs – sieklas gamėnėms, tepuogė vīrėšku hormonu (pėrmiausē testosteruona) ėšskīrėms.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Gausėnėmasės
Kateguorėjė:Kūna narē
Miešlavežis

thumb|240px|Miešlavežis Amerėkas laukūs

**Miešlavežis** ī ūkė darbs, kap miešlos ī miežiams ėš kūtiu ė vežams ont dėrbamū laukū.

Miešlos nuog seniausė čiesa nauduots kap dėdlė trōša, pakuol XIX o. pab. – XX o. ana pamažo pamainė kemėnės trōšas. Baudžiavuos gadīnie valstėitē so sava darba rakondās ė arklēs liuob torietė vežt miešla ėš dvara kūtiu. Ėš sava kūtiu ana liuob vežtė par vėina dėina, sošaukė̄ talka. Paskom, pu baudžiavuos, dėdlesni ūkėninkā liuob somdītė žmuonis, ka aniem pamačītom ėšvežtė miešla. Miešla ėš kūtiu tonkiausē liuob vežtė prīš šėinpjūtė; paskom da dali – rodeni.

Par miešlaveži vīrā liuob sokrautė miešla i ratus, paskom novežė̄ liuob ėšverstė̄, pāuglē i laukus liuob vežtė valkti, vuo muotrėškas – ėškratītė. Lėgė XIX o. kiuob miežtė so medėnėm dvėnagėm šakiem geležėnēs nuoragielēs, paskom – so metalėnėm. Ėšvertėmou liuob nauduotė tuokės šakės so ožlėnktās galās – verteklės. Pu miešlavežtė liuob švēstė pabongtuvės.

Paskom daug kor miešla pradiejė vežtė traktuorēs, vuo miešlavežis palėka mažūs ūkiūs.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Žemės ūkė darbā
Maišos

thumb|180px|Bolbiu maišā

**Maišos** ī solėnktos ėr ėš šuonu sosiūts ketorkompis audeklos, puopīrios vuo kėtuokė medega, bėriem aba smolkiem dāktam laikītė. Senuobie maišus tonkiausē liuob dėbintė ėš kālė, skūruos, vuo daba maišā tonkiausē būn plasmasėnē, puopīrėnē aba ėš džiuta.

Maišūs laik ėš nešiuoj vairius bėrius dāktus – pavīzdiuo, grūdus, bolbės, muorkas, cementa, trōšas, miltus.

Da būn maži puopīrėnē aba plasmėnē (celuopanėnē) maišelē vėsuokėm mažėm daiktām neštėis aba sosdietė.

Kateguorėjė:Dāktā
Pjūklos

thumb|240px|Pjūklos

**Pjūklos** i dontīts rakonds mediou pjautė. Ronkinis pjūklos tor metalinius ašmenus ė metalėnė, medėnė aba plasmasėnė ronkėna laikīmou (būn so ronkena vėinam galė, so ronkena vėršou, tas ī, riemėnis pjūklos, ė so dvė ronkėnė abiejūs galūs). Tepuogė būn vairoms mekanėniu pjūklu – grondėnėnē, diskėnē, tėisėnē ė panašē.

Kateguorėjė:Rakondā
Seniūns

**Seniūns** aba **seliūns** ī savėvaldībės seniūnėjės vīriausis parēgūns. Ons atlėik seniūnėjės vėdaus admėnėstravėma, atsaka ož seniūnėjės vėdaus vadība, admėnėstruon asignavėmus, skėrtus seniūnėjē. Ons ėšdoud gīvenamuosės vėitas regestracėjės duokomėntus, kap kor atlėik gėmėma, smertėis fėksavėma, kėtas nuotarėnės paslaugas. Atsakings ož seniūnėjės tvarkuos prīvaiza (uorganėzaun kapū, bodninku, vėišū vėitu, vėitėniu keliū tvarkīma ė panašē).

Carėnė ė terpokarė Lietovuo seniūns bova glabniausis kaima parēgūns. Anou liuob ėšrinktė seniūnėjės sosirinkėms, krivūlė. Seniūns liuob būtė atsakings ož muokesniu rinkėma, keliū prīvaiza, žemės rėbū kieravuojama. Lėgė 1915 metu seniūns bova ė kaima puolėcėninks.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Parēgas
Kūšīs

**Kūšīs** () ī bėndros žuodis muotrėškėm ėšuorėnėm gausėnėmasi uorganam. Tas i vėsos veizėms muotrėškas šakoms. Kūšīs sosided ėš kūšė plaukū (kap katrūs Žemaitėjės vėitūs kūšio šauk būtent tūs plaukus), dėdliūju ė mažūju lītėniu lūpu, par katras ēn skīlė i makšti ė gimda, varpotės (kas ī jautriausė kūšė vėita) ė šlaplės (mīžėma) onguos.

Muoteršėkā ožiejus vuotromou, anuos kūšīs diel ėšskėriamū lobrėkacėniu skīstiu palėik vilgšnos.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Gausėnėmasės
Kateguorėjė:Kūna narē
Vėdaus degėma varėklis

thumb|Vėdaus degėma varėklis so ketorēs taktās.
**Vėdaus degėma varėklis** īr šėlomėnis varėklis, katruo darbėnie ertmie degont degalam sosėdaraa aukštuos temperatūras ė dėdlė sliegė degėnē. Pliesdamuos anėi šėlomuos energėjė pavert velena  sokėmuosė energėjė. 

Pėrma vėdaus degėma varėklė autuorīstė prigol ėšradiejou ėš JAV Samueliou Morei, vuo 1960 m. tuoks varėklis bova apėntās padėrbts Žana Lenuara.

Kateguorėjė:Fizėka
Skapts

thumb|240px|Skaptā

**Skapts** ī staliaus rakonds mediou skaptoutė. Tas ī metalėnė pluokštė geležtė so aštrio galo aba vomzdelio ėšlėnkta geležtė. Kėtam galė stuov medėnė, metalėnė aba plasmasėnė ronkena (būn ė ba ronkėnas, jēb skėrts kaltė). So skapto ēn aplīgintė kuokė medėnė dākta kraštus, ešriežtė griuovelius, ešdėrbtė skīlė ė panašē.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Rakondā
Mažeikiu M Basket

**Mažeikiu „M Basket – DELAMODE“** ī krepšėnė klubs ėš Mažeikiu. Ons rongtėniauj LKL.

2005 metās, pu Mažeikiu „Naftas“ bankruota, Mažeikiu krašta verslėninkā ikūrė naujė kuomanda Mažeikiu „Mažeikiai“. Ana ėšsīk laimiejė RKL, vuo nuog 2007–2008 metu sezuona pradiejė žaistė NKL ė vadėnas Mažeikiu „Erelēs“. 2013 ė 2014 metās laimėjė NKL, ė 2014–2015 metās debiotava LKL. Ale tenās ožėmė paskotėnė vėita ė apėnt grīža i NKL. 2023 metās Mažeikē NKL palėka ontri, ale ka pėrmi bova „Žalgėrė“ doblerē, Mažeikiu kuomanda gava teisė žaistė LKL. Kadongi anūm arena netėka LKL rongtīnėm, Mažeikiu „M Basket“ žaid Telšiūs.

## Pasėikėmā
* RKL: 2006 m.
* NKL: 2013, 2014 m.

## Trenerē
*  Osvalds Korauskis (2022–2023)
*  Marios Kiltėnavėčė (2023, 2024–)
*  Nikola Vasilevs (2023–2024)
*  Vėrgėnėjos Šeškos (2024)

Kateguorėjė:Mažeikē
Kateguorėjė:LKL komandas
Bokaišē

**Bokaišē** () ī suoda Latvėjuo, Doubelės savėvaldībie, 12 km ont pėitvakariu nuog Tėrvetės, 4 km ont šiaurės nug Žagarės. Bokaišiu valstiaus cėntros. Vėiškeiē į Augštkalnė, Benė, Okrus, Žagarė. ī palėkė̄ dvara paluocē.

## Istuorėjė
Bokaišius šalteniūs mėnavuoj nuog 1605 m. Bokaišiu dvarė 1740 m. gėmė Kurliandėjės puolitėnis veikies Ots Hermans fon der Hovens.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Latvėjės gīvenvėitės
Ežerė (Latvėjė)

**Ežerė** () ī miestelis Latvėjuo, ont pat robežė so Lietova, dešėniam Vadakstės krontė, šalėp Ežerės žiuotiu. Ėšsidiestė̄s pri kelė Mažeikē–Saldos, 10 km ont šiaurės nuog Mažeikiu. Valstiaus cėntros.

Kateguorėjė:Latvėjės gīvenvėitės
Vadakstė (Latvėjė)

**Vadakstė** (latv. Vadakste) ī suoda pėitvakariu Latvėjuo, Saldaus savėvaldībie, ont Vadakstė opėis dešėnė kronta, šalėp robežė so Lietova (tūjaus i šiaurė nuog Kėvīliu). Vadakstės valstiaus cėntros. Kelē i Ežerė, Aucė, Vītėnius, Jaunaucė. Ont šiaurė nuog suodas ī Vadakstė gelžkelė stuotės prī Mažeikiu–Rīgas lėnėjės.

Vadakstėj nuog XVIII o. gīven lietovē ė žemaitē. 1979 m. jū gīvena 306.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Latvėjės gīvenvėitės
Roba

**Roba** () ī suoda Latvėjuo, Saldaus savėvaldībės Robas valstiaus cėntros. Stuov Vadakstės dešėniam krontė, prī kelė Ežerė–Vadakstė, šalėp bovosė Mažeikiu–Rīgas gelžkelė.

Suoda pradiej kortėis aplė 1897 m., kūmet Rėngės dvara gaspaduorē ėšnoumuojė pėrmus žemės šmuotus šalėp Rėngės gelžkelė stuotėis. 1925 m. douts suodas statosos.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Latvėjės gīvenvėitės
Rokiava

**Rokiava** aba **Rocava** ī suoda pėitvakariu Latvėjuo, Pėitū Korša savėvaldībie, šalėp Lietovuos robežė. 2021 metās bova 195 gīventuojē. Stuov lioteriuoniu bažninčė.

## Istuorėjė
1887 m. Adalberts Becenbergeris rašė, ka da XVIII omžiou Rokiavuo liuob rokoutėis lietovėškā. 2009–2021 m. bova Rokiavas savėvaldībės cėntros.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Latvėjės gīvenvėitės
Ciguonā

thumb|240px|Ciguonā Bolgarėjuo

**Ciguonā** aba **čiguonā** (savi da šauk *romās*) ī tauta kėlėma nuog Indėjės, ale daba gīvenonti daugomuo Euruopuo ė Azėjuo. Ciguonā XIII–X omžiūs ėšējė ėš rītū Indėjės (dabartėnė Radžasthana, Pandžaba, Sindha) ė kap bastūnā traukė par Persėjė, Armienėjė, Torkėjė, Egėpta. XV omžiou daug ciguonu apsigīvena Balkanūs, kor daugoms anūm palėka lėgė daba (Romonėjuo, Serbėjuo, Vingrėjuo, Sluovakėjuo, Bolgarėjuo ė kt.). Ėš tenās anėi paplėta po likosė Euruopa – Vuokītėjė, Prancūzėjė, Ispanėjė, Baltėjės šalis, Rosėjė ė kt.).

Ciguonu gīvenėms dėdlē skėras nuog vėituos žmuoniū, tudie aplė anūs sokortas vairės legėndas, kap kartās ėr ėšmėslā. Ciguonā gīven krūvuom, katras šauk tabuorās. Miegst rengtėis nuognē spalvuotās apriedās. Ciguonā nug sena liuob nedėrbtė ūkė darbū, vuo pardavinietė arklius, mozėkoutė par veselės, kaltė metala rakondus ė panašē. Ciguonā tepuogė pagarsėjė, ka liuob miegtė vuogtė vuo anūm muotrėškas – muonītė, čerietė.

Kateguorėjė:Tautas
Veids

thumb|160px|Muotrėškas veids

**Veids** ī žmuogaus galvuos prīšakėnė dalės. Tas ī kramės papluokštoms, katramė ėšstatītas žmuogaus dvė aki, do žondo, nuosis, borna, smakros. Tas ī pagrindėnė žmuogaus dalės – žmuonis kėts kėton atpažīst vagol veida, rokounas veizont ont veida. Vėsuoki veida kostesē (mėnas) paruod, kon žmuogos jaut.

Pėktā veizds da šaukiams žuodēs: *marmūzė, marmūzas, snokis*.

Kateguorėjė:Kūns