open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bėtės

thumb|250px|Bėtės renk medo

**Bėtės**, aba **bėtie** () īr nuognē naudings vabzdis, katros muokslėškā prėgol bėtėniu (*Apoidea*) ontšeimiō. Tas īr patsā tonkiausē žmuoniu ougėnams vabzdis.

Mėslījama, ka bėtis prėjonkė kažkor Pėitū Azėjuo, aba Afganėstanė. Bėtiu medu mėnavuo jau senuobės šomerā.

Bėtis gīven šeimuom, katrūsna prėgol tūkstontē vabzdiū. Šeimuo būn trejuopė gīvē: bėtalės darbėninkės, bėtėnā ė bėtis muotėnielės. Darbėnėnkės skraidiuo ė renk nektara, dėrb medo, dėrb aulios, keravuo bėtiu lervas. Bėtėnā gausėnas so muotėnielė, katra atved vėsas naujės bėtis. Muotėnielė par vėsa šeima īr vėina, a bėtėnā šeimuom neprėgol ė skraidiuo liuosā.

Bėitės darbėninkė gīven aple mienesi, bat tas, katras lėik žėimuotė, ta būn lėgė pavasarė. Vuo muotėnielė gīven keleta metu.

Bėtis nu sena liuob gīventė mediu drevies. No žmuogus anuom dėrb vėsuokius aulius. Anūs bėtis padėrb vaška kuorios, katrūs augėn lervas. Bėtis prėveiz auli ėr eš mediu sakū dėrb pėkė, katruo ožkaiša aulė skīlės.

thumb|left|240px|Bėtis ont kuorė
Kumet bėtis jau nab’telp aulī aba drevie, anas ožsėaugėn naujū muotėnieliu vuo so senāja padėrb spėitiu ėr ėškrėdosės ėišk naujės vėitas. 

Vasara bėtis ėš žėidū nektara dėrbėn medo. Anas gal noskrėstė nu aulė nat kelis kėliuometros. Kāp rond naujė nektara, bėtės savuotėškā šuok ė tēp paruod kėtuom bėtim, kap rastė naujė kvietka.

Medu bėtis renk ėš 40 augalū rūšiu. Tonkiausē ėš lėipu, vėržiu, rapsu, ōžoulū, duobėlū.

Bėtės, kumet īr prėspausta aba gėn auli, skaudē gel. Sīkio so sava gelounio bėtės sodraska sava skėlvė, tudie nomėra. Bėtėis gielėms tonkiausē nie pavuojings – īgelta vėita ėštėnst, pasuop ė praēn, no kāp īgel daug bėtiu aba jēgo žmuogus anuom īr alergėškos, tūmet gal būt ė smertės.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Vabzdē
Kamonie

thumb|200px|Kamonie ont kvietka

**Kamonie** aba ***kamanė, bėtės samanė*** () īr bėtē gėmėnings vabzdis.

Ana īr stombė, nuognē plaukouta, drīžouta joudā ė geltuonā. Jied nektara ė žėidadolkes.

Lėzda dėrbėn samanūs. Nekap bėtis, kamonės dėrb ėr esont bluogam uorō ė rėnk medo ėš daugiau vėsuokiu augalū.

Kateguorėjė:vabzdē
Vapsa

thumb|250px|Vapsa

**Vapsa** aba ***vapsos*** īr vabzdis, katros muokslėškaa prėgol plievēsparniu (*Hymenoptera*) būriō.

Svietė būn vėsuokiu vapsu – ė tuokiū, katras gīven pu vėina, ė tuokiū, katras gīven polkās. Nu bėtiu vapsas skėras nuognē tēvā parsmaugto skėlvio. Polkās gīvenōs vapsas īr rīškē geltuonā drīžoutas, sava lėzdos dėrbėnas paliepies, kūties, ont oukšta – sausūs, tomsiūs ė kaitriūs vėitūs. Anas nuognē trauk saldūs daiktā – ougienės, soltīs, prėsėrposės grūšės, vuobuolē, vīšnės, medos.

Vapsas kāp ė bėtės kond, no pu īkondėma nemėr. Īkondėms īr suopolings.

Anas nekāp bėtės medaus nerenk, no gaišėn kėtos vabzdios.

Kateguorėjė:Vabzdē
Širšūns

thumb|250px|Širšūns

**Širšūns** aba ***širšouns, širšuons, širšūnė, širša*** () īr vapsoms gėmėnings dėdlis vabzdis. Ons muokslėškā prėgol *Vespidae* šeimā.

Šėršūnės-muotėnielės kūna ėlgoms ī 25–50 mm, darbėninkė ė šėršūns-patėns īr mažesnė. Kūns īr rods, makaulė geltuona, skėlvis joudā ė geltounā drīžouts.

## Gīvenėms
Šėršūns lėzda dėrbėn eš nasrās somalta medė ė kabėn anon medie drievie, ont šakuos, sėinas skīlie, ont oukšta: šėltuo, tomsiuo, sausuo vėituo.

## Jiedis
Šėršūnā jied nektara, medu, ougu, vaisiu soltis ė mėnkštėma. Anėi tēpuogi gaišen bėtis, kėtos vabzdius ė anūs neš sava lervam. Širšūnā daug bėtiu pagaun, anėi jied ju mēsa ė ju medu.

## Kondis
Šėršūnā īr smarkesnė kāp vapsas, no kond tėktās gindomėis. Īkondė anėi nemėr, tudie gal geltė kelėssīk. Kāp kond vėins šėršūns, tāp gal ožpoltė ciels polks. Rokounama, ka šėršūnā kāp dor, ta kāp so baisiausė īla – tas nie bėtėis kondis. No ons nie tāp tročings. Vierījama, ka žmoguo īspira dvīleka šėršūnu, ta ans nomiršta.

Kateguorėjė:Vabzdē
Dėdlīsā Juomantū kūlis

**Dėdlīsā Juomantū kūlis** īr dėdlis kūlis Telšiū rajuonė, Vėišvienu seniūnėjuo, Sorvėlū suoduo, pėitūsp nu Juomantū. Ons riuogsa Varniū parkė prī Juomantu medės pažintėnė kelė.

## Aple
* Medega: migmatits
* Aukštoms: 2,58 m
* Ėlgoms: 4,7 m
* Platoms: 3,91 m

## Nūruodas
* Saugomų teritorijų valstybės kadastras

Kateguorėjė:Kūlē
Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Prūsuoks

thumb|250px|Prūsuoks

**Prūsuoks** (; ; ) īr vabzdis, katros prėgol pri tarakanu.

Nie dėdlis - 1,3-1,6 cm ėlgoma, neskraidiuo. Gīven žmuoniū truobesiūs, jied vėskon kū tėktās rond: jiedi, tropėnius, šiokšlės, batu skūra, kningu vėršelios, moila.

Patalė prūsuoku jaunėklios nešiuojas so savėm. Gausėnas spierē.

## Paplėtėms
Mėslėjama īr, kū anėi parsėrada ėš pėitū Azėjės, vuo nu XVIII o. paplėta vėsom svietė. Prūsuokā negal parneštė dėdlesnė šaltoma kāp -5, tudie žėima gal gīventė tėktas šėldomūs vėitūs.

Kost naktėis čieso.

Kateguorėjė:Vabzdē
Tarakans

thumb|250px|Tarakanā

**Tarakans** (, , ) īr vabzdis.

Tas īr papluokštis, paėlgs vabzdis. Makaulė veiz žemīn, ėš vėršous dengama prīšnogarielė, borna griaužėmuojė. Antenas ėlgas, šeršioutas. Staibē prėtink biegiuojėmō. Prėikėnee sparnā kėitė, pasėdėrbė ontsparnēs, vuo šėknėnē plievėškė. 

Tarakans īr naktėis gīvis, katros gīven tonkiausē gomtuo, bat Lietovuo gīvenons rodasaā tarakans laikas prī žmuoniū, botūs, katrūs ėišk jiedė. Pavuojėngs kenkies.

## Nūruodas
* Tarakonai, lietuviška svetainė apie tarakonus
* Tarakonai, lietuviška svetainė apie tarakonus ir prūsokus
* Tarakonų galybės paslaptis: ar išties gajūs, stiprūs, vikrūs?
* Blattodea
* Ord. Blattodea

Kateguorėjė:Vabzdē
Biržovienu Laumės pieda

link=Abruozdielis:Biržuvėnų_Laumės_pėda_2011_(2). JPG|thumb|250x250px|Biržovienu Laumės pieda
**Biržovienu Laumės pieda** īr dīvinos šaltenēs trīškons ravs Telšiū rajuonė, Biržovienūs (Loukės seniūnėjė), 4,5 km i vakarus nu Loukės, 0,35 km i šiaurėis rītus nu Biržovienu paluociu, medie, Virvītės kairiam krontė.

## Vėita
Griuovis ėšruod būtō kėinuo tās īminta pieda. Šiaurėis vakarėnie posie bieg šaltenielis.

Rītėnėm griuovė šmuotė aug aukšta, sena pošės, katra laikoma švėnta. Ont anuos stuobrė kab krīžalis so Dieva abruozdielio ė kuoplīčielė, katruo ī smutkelė.


File:Biržuvėnų Šventoji pušis 2011 (1).JPG|Švėntuojė pošės
File:Biržuvėnų Šventoji pušis 2011 (2).JPG|Švėntuojė pošės
File:Biržuvėnų Šventoji pušis 2011 (3).JPG|Krīžios


Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Kondės

thumb|240x240px|Kālėnė kondės (''Tinea pellionella'')
**Kondės** aba ***kondė*** īr smolkė pleštekė (*Lepidoptera*). 

Kondiu sparnā padengtė plaukalēs. Kāp kondės sied, tāp anas sparnā sogol vomzdelėn. Daugoms kondiu īr ėškadas dėrbiejē: anėi dėrb drabožios, kālios, ougas, vaisios, grūdus.

Kateguorėjė:Vabzdē
Žiuogs

thumb|250px|Žiuogs
thumb|250px|Rods žiuogs

**Žiuogs** () īr tėisēsparniu (*Orthoptera*) būriō prėgolons vabzdis. 

Anėi īr ėšėlgė, žaliuos aba roduos spalvuos, ėlgās sparnās ė staibēs. Gīven pėivūs, ožskrend ont mediu. Trindamė vėina sparna kėton anėi svėrp. Kost smarkē šokoudamė. 

Žiuogs jied ė augalos, ė gīvios. Anėi nekāp daugoms vabzdiu nabūn kėrmėlās (lervuom) a nu pat gėmėma ėšruod tāp pat kāp ė ožaugė.

Terp vāku īr papratėms gaudėtė žiuogos ė paskom anėim tāp rokoutė: *Žiuogė žiuogė, douk tabuoka, jė nedousi, soksio kramė, mesio ī karklīna* aba *Žiuogė žiuogė, douk medaus, jė nedousi, nodaušio*. Vierėjama, ka anėi gal nogriaužtė karpas. Žiuogās īr žovaunama. Mažeikiūs ont dėdliuojė žiuoga liuob gaudītė šapalus.

## Nūruodas
Budrys E., Pakalniskis S. 2007. The Orthoptera (Insecta) of Lithuania. - Lietovuos tėisēsparniu rūšiū sārošos

Kateguorėjė:Vabzdē
Svirplīs

thumb|250px|Svirplīs

**Svirplīs** (, ) īr vabdzis, katros prėgol tėisēsparniu (*Orthoptera*) būriō. 

Makaulė apskrėta īr, žiodmenā nokrēptė apatiuō. Ontsparnē rodė.

Svirplīs īr geruokā mažesnis kāp žiuogs. Svirp par nakti tēvo balso. Tonkē īsėmet truobesiūsna (jaujė, ožpečki), sava svirpėmo nelaid mieguotė ė da prėdėrb ėškadas kāp kuoki tarakanā (jied drabožios, jiedi).

Kateguorėjė:Vabzdē
Medviežis

thumb|240px|Medviežē
thumb|240px|Medviežė pleštekė
**Medviežis** () īr tuokis vabzdis. 

Ožaugis medviežis ėšruod panašē kāp kondės. Tor dvė porė plaukalēs apaugosiu sparnū. Vuo patīs medviežē (katrėi īr lervas) gīven šaltūs, tīrūs opaliūs ont dogna. Tenās anėi ėš smėltiu, šapaliu pasėderb aplėnkō savi nomalius, katrūs ė kavuojas. Ėšsėrėdėnosės medviežiu „pleštekės“ gīven nuognē trompā.

Ont medviežiu tonkē žovaunama īr. Ont anū gerā raudas kimb.

Kateguorėjė:Vabzdē
Slėiks

thumb|170px|Slėiks

**Slėiks** (, , ) īr žėidouts kėrmėns, katros gīven pu žemė.

Slėikā gīven dirvuo, lėgė 10 cm gėloma. Žėimuos aba sausruos čieso gal īsėroustė 60–80 cm, sīkēs lėgė 2 m gėlomon. Jied vėsuokius pūviesius, trūniesius. Šliaužadoms pu žemė ana akie, poikėn dirvas viedėnėma, ondens nutekiejėma.  

Lietovuos dirvūs vėinamė m³ žemės būn ~20–400 slėikū. Tonkiausē anėi gīven pėivūs, ganīklūs, ōžoulīnūs.

Slėikus jied kormē, šernas, paukštē. Žmuonis anūs tonkē kabėn kāp jouka žovaunont.

Kateguorėjė:Kėrmėnā
Pavėrvītė aliejės ōžouls

**Pavėrvītė aliejės ōžouls** īr sens, kieravuojams ōžouls, katros aug Telšiū rajuonė, aple 2 km pėitvakariūsp nu Trīškiu, pėitūsp nu Pavėrvītė suodas, Joudiejūs, Vėrvītės hidrograpėnėm draustėnī. 

## Aple
* Medė rūšės – Ōžouls paprastos (*Quercus robur* L.)
* Stuobrė apjėmoms 1,3 m aukštomė: 5,50 m
* Medė aukštoms – 23,50 m
* Lajuos aukštoms – 3 m
* Omžios – aple 350 m

## Nūruodas
* Saugomų teritorijų valstybės kadastras
* Pavirvyčio alėjos ąžuolas žemėlapyje

Koordėnatės:<span class="geo-nondefault"><span class="geo-dms" title="Šios vietovės žemėlapiai, palydovinės nuotraukos bei kita geografinė informacija"><span class="latitude">56°02′50″N</span> <span class="longitude">22°33′33″E</span></span></span><span class="geo-multi-punct">﻿ / ﻿</span><span class="geo-default"><span class="geo-dec" title="Šios vietovės žemėlapiai, palydovinės nuotraukos bei kita geografinė informacija">56.04722°N 22.55917°E</span><span style="display:none">﻿ / <span class="geo">56.04722; 22.55917</span></span></span>
Kateguorėjė:Dīvnė medē
Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Sorbielie

thumb|250px|Sorbielie

**Sorbielie** () īr tuokis žėidouts kėrmėns.

Sorbielės gīven prieskūs, lietā tekontiūs ondenīs. Anas sorb vairiū gīviu krauji. Tor tīčē esontius solptukus, katras prėkimb prī skūruos, pragriauža žaizda ė solp krauji nelaidont anom sošašietė. Sorbelie gal būtė ba jiedė daugel dėinu, no kap prīsisorb, tūmet ėšsolp daugiau kraujė nekap patė svera.

Kūna ėlgoms 3-10 cm. Plaukaliu netora.

Senuobie sorbielės nauduotas kraujė nosolpėmou, ba vierīta, ka dielē tuo kraus pasidėrb poikesnis. 

Kateguorėjė:Kėrmėnā
Srāgis

thumb|250px|Srāgis

**Srāgis** īr tuokis gīvis, katros muokslėškā prėgol prī skėlvėkuoju maliosku. Nogaruo nešas kraukla ė tāp skėras nug slinkė.

Srāgė kūns ī padėrbts ėš makaulės so čioupėklēs ėr akėms, patėis kūna ė šliūžmens (kuojės). Kūna narē pakavuotė kraukli. Kāp kas tā srāgi ožpoul tu ons pasėkavuo sava kraukli. 

Srāgis jied augalus, anū vaisius, ougas, tēpuogi kremblius.

Kateguorėjė:Gīvē
Slinkis

thumb|250px|Slinkis

**Slinkis** aba **šliožos** īr tuokis gīvis, katros prėgol prī skėlvėkuoju maliosku (*Gastropoda*). Ons nator kraukla kāp srāgis, tudie anuo kūna narē pakavuotė nogaruo.

Makaulie īr čiopėklē ėr akis. Borna so dontēs. Jied kremblius, ougas, vėsuokius augalus, trūniesius, bat būn ė pliešriū slinkiu.

Žemaitėjuo slinkēs da vadėnamė ė šēp vėsuoki liūlē (kėrmėnā). Vierījama, ka tas, katros īkėš pėršta ė pamaiš slinkiu varmasa, ton dėdlė laimė paskum notink.

Kateguorėjė:Gīvē
Šimtkuojis

thumb|230px|Šimtkuojis

**Šimtkuojis** aba ***šimtakuojis*** () īr gīvis, katros prėgol prī narioutakuoju (*Arthropoda*). 

Kūns īr ėlgs, nariouts, so gausomu kuoju. Anėi gīven tenās, kor īr driegna, tomsu, tonkē laikas pu kūlēs, sklepūs. 

Kateguorėjė:Gīvē
Erkė

thumb|240px|Erkė

**Erkė** () īr tuokis vuoram gėmėnings gīvis. 

Erkės kūns īr papluokštis, kuojės trompas, ėlgoma tāp kāp kūns. Ruopuo lietā.

Īr dėdlis gausoms vėsuokiu erkiu. Vėinas īr nuognē mizernas, neapveizėmas ė gīven patalūs, skūruo, kėtas gīven ont augalu ėr anūs jied. Bat patės žėnuomiausės īr krauji solpontės erkės. Anas gīven ont žuoliū ė lauk, ka galietu prī kon tās prėsėkabintė. Tumet norepliuo ont minkštuos skūras vėituos ė praded solptė krauji. Kāp solp tāp nuognē ėšsėpūt, pasėdėrb daugom sīkiu dėdlesnės kāp bova. Erkės parneš kvaraba – Laima lėga, erkėni encefalėta.

Kateguorėjė:Gīvē
Yuna

**Yuna** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1913 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 28.333°S 115.00°E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Yalgoo

**Yalgoo** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Miestalės ėkorts 1896 m.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Waterloo

**Waterloo** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
1898 m. miestalė gīvena 41 žmuogos. 

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33.33°S 115.76°E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Waroona

**Waroona** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Onkstiau liōb vadintėis *Drakesbrook*.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1895 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 32°52′00″S 115°55′00″E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Walkaway

**Walkaway** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gelžkelė stuotės ėkorta 1887 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 28°56′20″S 114°48′07″E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Vorbertuons

**Vorbertuons** () - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1933 m., kāp krėkštiounėška mėsėjė.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 26°08′00″S 126°35′00″E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Vasse

**Vasse** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
1801 m. bėrželė mienesie ton vėituo dinga prancūzu keliautuos Thomas Vasse.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33.69°S 115.3°E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Jūzles Lūps

**Useless Loop** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Tas īr oždars miestalis, katramė kasama droska. Tas miestelis īr prī Rīkliū ilonkas, katra prėgol UNESCO glabuonamam vėitam.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 26°07′50″S 113°25′00″E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Tom Praisos

**Tom Price** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Miestalie īe 3 muokīklas.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta aple 1961-1970 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 22°41′38″S 117°47′42″E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Tincurrin

**Tincurrin** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1914 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 32°58′37″S 117°46′30″E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Trī Springsos

**Three Springs** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Pėrmė euruopėitē, katrie lonkies Trī Springsa vėituo 1839 m. bova liontenants George Grey ė anou gropoutė. Gīvenvėitė ėkorta 1907 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 29°32′00″S 115°43′00″E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Vė Leiksā

**The Lakes** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo. Miestalie īr pakleies namā ė paslaugū tėikėma stacėjė.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.876°S 116.321°E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Tenterdens

**Tenterden** – gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1893 m. 2003 m. bova kėlės dėdlis mėška gaistrs.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 34°22′00″S 117°33′00″E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Telfer

**Telfer** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 21°42′30″S 122°13′40″E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Tampa

**Tampa** - bovosė gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
XIX o. paskotėnem dešimtmetie ton vėituo bova atrasts auksos. Gīvenvėitė ėkorta 1897 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 29.217°S 121.45°E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Tamins

**Tammin** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Pėrms euruopėitis bova John Packham, katrs ton vėituo atkeliava 1893 m. Gīvenvėitė ėkorta 1899 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31°38′00″S 117°29′00″E. 

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Baumkūkėns

thumb|200px|Baumkūkėns

**Baumkūkėns** īr augos, šakouts pīrags, katros tor toštė vėdorė.

## Istuorėjė
Tas jiedis bova nu vėdoromžiu gadīnės kepams Euruopas vėnioulīnūs. Nug XX o. ėš Vuokītėjės pakliova Lietovuo ė palėka nuognē miegamo pīrago.

Kateguorėjė:Jiedē
Bīkons

thumb|250px

**Bīkons** (*Beacon*) - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Pėrmė euruopėitē miestalė aplonkė XIX o. Miestalės bova ėkorts 1931 m. 

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Bardi

**Bardi** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Ta īr sena abuorėgenu gīvenvėtė. Bardi gīven tonkiausē Bardi tautuos žmuonis.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Ballidu

**Ballidu** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

Miestalie 2006 m. gīvena 82 žmuonis. Miestalė muokīkluo muokuos 23 vākā.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Cape Burney

**Cape Burney** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1985 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės īr ož 12 km i pėitū šmuota nū Geraldtona gīvenvėitės.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Calingiri

**Calingiri** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1917 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.088°S 116.453°E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Ostralinds

**Ostralinds** ī gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1841 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 33.28°S 115.726°E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Džeraldtuons

**Geraldton** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Žmuonis čė gīvena nū abuorėgenū gadīnės. 

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 28°46′28″S 114°36′32″E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Gidgegannup

**Gidgegannup** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.792°S 116.198°E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Gras Volis

**Grass Valley** - gīvenvėitė vakarū Australėjuo.

## Istuorėjė
Gīvenvėitė ėkorta 1898 m.

## Geuograpėjė
Gīvenvėitės geuograpėnės kuouordėnatės īr 31.639°S 116.806°E.

Kateguorėjė:Vakarū Australėjės gīvenvėitės
Luoreta Songālienė

thumb|250px|Loreta Songālienė 2010 m. Kiedainiūs

**Luoreta Mūkātė-Songālienė** (g. 1977 m. siejės 10 d. Skoudė) īr televėzėjės laidū vediejė, liaudėis dainėninkė ė liaudėis mozėkas tēpuogi papruotiū žėnuovė, humanėtarėniu muokslu daktarė nug Žemaitėjės.

## Gīvenėms
Luoreta gėmė ė sava vaikīstie gīvena Skoudė. Paskom so tievās parsėkielė gīventom Palonguō, kor pradiejė lonkītė vėitas fuolklorėni onsambli „Miegova“. Laimiejė vāku dainiu varžītovės "Dainū dainalė".

Kāp bengė vėdorėnė muokīkla, Luoreta Mukaitė pradiejė Lietovuos mozėkas ė teatra akademėjuo stodėjoutė etnomozėkoluogėjė, ė palėka ton muoksla bakalaurė a paskom ė magėstrė. 2007 m. apgīė daktara disertacėjė ė palėka humanėtarėniu muokslu daktarė. Sava muokslu čieso dainiava Vėlniaus onėverstėteta onsambli "Ratilio". 

Ana Vėlniuo sobūrė žemaitėškuos liaudėis mozėkas onsambli „Vėrvītė“. Bova Lietovuos televėzėjės laidū „Doukėm gara!, „Kolėnarėnės keliuonės“ „Gera ūpa! „Fuolkšuoks“ vediejė.

Luoreta Songālienė tēpuogi raša straipsnius vairiems koltūras, mozėkas žornalams, vadovaun žemaitiu jaunėma kuorporacėjē "Samogitia", VRM fuolkluora onsambliō "Šaltinis".

## Laidība
* Oi, velei būčiau pas tėvelį [Garso įrašas]: Gilučių krašto dainos / Obelėlė. – Vilnius: Lietuvos liaudies kultūros centras: Loreta Sungailienė, p 2004. – 1 garso kasetė (45 min., 23 sek.). – (Dainos iš visos Lietuvos).

Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Tetervėns

top|thumb|250x250px|Tetervėns Lietovuo
**Tetervėns** (, , ) īr paukštis, katros muokslėškā prėgol vištėniams paukštiams.

## Ėšruoda
Tetervėns īr panašē kāp vištas dėdloma, sver 900–1400 gramus. Ontakē rīškē rauduoni, kraštėnės oudegas plonksnas īr ėlgesnės kāp vėdorėnės. Staibē apaugė plonksnuomis.

Patalė rauduonā pėlka, ėšruod panašē kāp kortėnīs aba balts tetervėns.

## Būds
Tas nie tonkos paukštis Lietovuo. Gīven pamedies, aukštapelkies. Gūžta dėrb terp sausū žuoliū, kēsu. Balondė ontruo posie ded 6-12 kiaušius, katrus perėn 26 dėinas.

## Jiedėms
Vasara tetervėns jied žuoliū lapus, sieklas, ougas, les vabzdius, vuo žėimas čieso les mediu pomporus, žirgėnius, ougas.

## Nūruodas
* Grīnapedėjė: borbolis aba tetervėns (grynas.lt), 2012 m. kuova 5 d.
* Aple tetervėna par birdlife.lt svetainė
* Tetervėns (Eugenijaus Kavaliauska abruozdieliu galerėjė)
* Tetervėns (abruozdielē)

Kateguorėjė:Paukštē
Genrėks Godavėčė

**Godavėčė Genrėks** (gėmė̄s 1943 m. balondė 10 d.) īr nug Žemaitėjės kėlėma, bat Dzūkėjuo dėrbons gamtėninks, kraštuotīrėnīks, rašītuos, žornalėstos. Dzūkėjės nacēnalėnė parka darboutuos.

Gėmė Žemaitėjuo, Kelmės rajuonė, Kalnėškiu suoduo, ējė Varpotienu pagrėndėnėn muokīkluō, 1960 m. bengė Šaukienu vėdorėnė muokīkla. Pū ton ons muokies Žemės ūkė akademėjuo Kaunė, 1965 m. palėka agruonomo. Diestė pėliuosopėjė ė vuokītiū kalba LŽŪA, dėrba medenėnko, krūvuo so geuoluogās Šešouliūs, Baškėrėjuo, Kalnū Altajou, Biržu gėriuo. Pradiejė rašītė aple gomta žornalō „Nemons“. Paskum 10 metu pradėrba „Kuomjaunėma tėisuo“, kor bova atsakings ož gamtuosaugas skėrsni, tēpuogi „Valstėitiu laikraštė“ radakcėjuo, „Muoksleivi“.

1990 m. Genrėks Godavėčė parejė Dzūkėjuō, šalėp Lėškiavas, ė palėka Dzūkėjės nacēnalėnė parka darboutuojō. Aprašėnie krašta gomta, vėitas žmuoniū ruokavėmus (poringės), kūrība. 1991 metās anon somīslėjėmō pradieta laistė Dzūkėjės gazieta „Šalcinis“. So prietėlēs parašė knīngu aple Dzūkėjės suodas – Mostēka, Mardasava, Rodnė, Lėškiava. Raš Alītous gazietā „Dainava“, gomtuosaugas žornalō „Žaliasis pasaulis“, nug 2008 m. raš svetainē bernardinai.lt. 2013 metās padėrbta anon knīnga „Gamtmeldė suods“, vuo 2014 m. – „Laiškā ėš kaima“. Anuo rašītuos dalėnas gomtuos sekretās, asabna pasaulieveiza, gluobalėjė svieta bieduomis, katras ons veiz par Dzūkėjės vėinkėimė pirkės longa.

Genrėks Godavėčė Lėškiavuo pasidėrbėna augalū suodna, katramė augėn vėsuokius retus, kieravuojamus augalus. 1998 m. Aplinkuos mėnėsterėjė G. Godavėčē skīrė Česlava Kodabas premėjė.

## Raštā
* *Raistelio šviesa* (1985 m.)
* *Žemdirbio laukas* (1988 m.)
* *Lietuvos draustiniai* (1989 m., so prietėlēs)
* *Musteika* (1997 m.)
* *Margionys* (1998 m.)
* *Mardasavas* (1999 m.)
* *Merkinės istorijos bruožai* (2004 m., so prietėlēs)
* *Kur šaltiniai alma* (2005 m., so prietėlēs)
* *Gamtmeldžio sodas* (2013 m.)
* *Laiškai iš kaimo* (2014 m.)

Kateguorėjė:Lietovuos rašītuojē
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Juons Lasėckis

**Juons Lasėckis** (lenk. *Jan Łasicki*, lot. *Lasicijus*, 1534 m. Lasėcė, Brohuva valstiuo, Mazuovėjės vaivadėjuo – 1599 m. Zaslavlis aba 1602 m. Vėlnios ?) bova lėnkū bajuors, refuormacėjės vēkies, kuovies prīš katalėku viera.

Ons parašė rašta „Aple žemaitiu, kėtū sarmatu ė falšīvu krėkštiuoniu dievus“, katramė pargoldė Mīkuola Lietovė, A. Ganinė, J. Dluguoša ė kėtū ruokavėmus aple lietoviu ė žemaitiu viera. Ons rašė aple žemaitiu gīvenėma, darbus, būda, papruotius. Raša ons, ka žemaitē īr slaunė, gera būda. Lasėckis padėrbėna žemaitiu deivū sāroša, katramė būktās ėšgoldītė žemaitiu dievā. No ons pats žemaitėškā nesoprata, tudie kāp katrėi anon ožrašītė dievā gal būt' neviernė.

## Raštā
* *Clades-Danriscanorum*, 1578.
* Lėnkū grūmėmos Valakėjuō istuorėjė (*Historia de ingressu Polonorum in Valachiam*), 1584, V. Sirokomlės pargoldyms lenkėškā: *Historja wtargnięcia Polaków na Wołoszczyznę*, Petersburg, 1855.
* Aple žemaitiu, kėtū sarmatu ė falšīvu krėkštiuoniu dievus (*De diis Samagitanim caeterorumque Sarmatarum et falsorum Christianorum*), išl. 1615, 1627, 1868; lietovių k. Vėlnios, 1969 m.)

Kateguorėjė:Lėnkėjės žmuonis
Soupis

thumb|200px|Soupis

**Soupis ** dā ***klīkis, peslīs*** (, , ) īr prī vanagū (*Accipitridae*) prėgolons paukštis. 

## Ėšruoda
Vėršotėnė anon posė roda. Oudega pilka, sīkēs roda, so 8-12 skersū siaurū joustu ė vėina platesnė galė. Apatė gal' būtė tomsė, ėšrašīta švėisiuom diemaliem. Pastaibis ba plonksnu. Jaunėklē švėisē rodė.

## Ėšplėtėms
Gīven Eurazėjės vėdotėniūs platomūs. Žėimuo Pėitū Euruopuo, Afrėkuo, pėitū ė pėitrītiu Azėjuo. 

Lietovuo tas īr tonkos paukštis. Dėdliausis anūm gausoms īr Aukštatėjuo, Vėdorė Lietovuo. Atskrend kuova, ėšskrend spali.

## Būds
Soupis gīven vairiūs mediūs: eglīnūs, pošīnūs, beržīnūs, joudalksnīnūs, epošīnūs. Anam tink ė tonkomīnā, griaumenā ė peskėrė medē. Gīven ė guojūs. Gūžta dėrb ėš pošū, egliu, joudalksniu šakū. Ded 2-4 balsvus taškoutus kiaušius. Perėn 31-34 dėinas. 

## Jiedėms
Soupis medioun pamedies, pėivūs, erčiūs, laukūs. Skraidiuo ratās, ožveiziejis gruobi pakimb uorė vuo paskiou kāp kūlis krent apatiuō. Jied pelienus, kormius, vuoverės, kerstelius, paukštius, varlės, ruoplius. 

Kateguorėjė:Paukštē
Rigvėda

thumb|300x300px|Rigvėda
**Rigvėda** (skr. ऋग्वेद&nbsp;= *ṛgveda*) īr senuobės arėju švėntas dainės, prėgolōs prī Vėdu – švėntū tekstu rėnkėnė. Ana īr sokorta senuobėnio sanskrėta atmaino – vėdu kalba.

Tėkslē nie žėnuoma, kūmet Rigvėda galiejė būtom padėrbta – mėslījama, būktās XVI–X o. pr. Kr. m., a patės senuobėškuosės dainės mažo II tūkstontmetė pr. Kr. m. pradiuo. Tas galiejė būtė dā prīš ton, kāp arėjē atkaka Indėjuō.

Īr vierījama, ka Rigvėda ėš dievū nugirda septīnė ėšmintē (septīnė rišē), vuo Vėdas sogoldė konėgs Vjasa. Par omžiū omžius Rigvėda bova ėšmuokstama mintėnā ė paskuo ėšgoldama muokėniam. Anon klausītė ė muokītės liuob galietė tėktās pabažnūs žmuonis – brahmanā. Tėktās XIX o. Rigvėda ožrašė europėitē. Tas anėm bova dėdlis atradėms, nas tas īr vėins seniausiu tekstu indoeuropėitiu kalba.

Rigvėduo sogol 1028 alduojėmā, katrėi ėšdalītė pu 10 ratu (mandalu).

Tūs alduojėmūs tonkiausė kvėitamė vairūs dievā: Agnis, Indra, Soma, Mitra, Varuna, Ušasė, do Ašvėno, Savėtars, Višnos, Rudra, Pūšans, Brihaspatis, Djausos, Prithivī, Sūrja, Vajos, Apā, Pardžanjė, Vač, Marutā, Sarasvatė ė kėtė. Anū klūkiama torta, švėisoma, jieguos, gerū vīru, pėina ė medaus. Rokounama, kāp Indra nugalbėjė dėdli šlioža Vritra, katros bova oždaris ondenis.

## Nūruodas
* Rigvėdas garsa īrašā
* Mairuonė pargoldīmā
* T. Jelizarenkuovas pargoldīms
* Vėsa Rigvėda sanskrėtėškā

Kateguorėjė:Vėdas
Klīkis

thumb|250px|Klīkis

**Klīkis ** aba **peslīs** () īr paukštis, prigolons prī vanagū (*Accipitridae*) šeimas.

Anon vėršos rods. Makaulė balsva, ėšėlgā smolkē joustouta. Kūna apatė rauduonā roda, tēpuogi raiba. Oudega smarkē ėškirpta, raiba. Knablīs geltuons. Staibē geltuonė, nagā joudė. Paukštokā īr švėisesnė nekāp soaugė.

Lietovuo klīkē retė īr, īrašītė Rauduonuojō kninguō. Gīven dėdliūs sausūs gėriūs.

Kateguorėjė:Paukštē
Indra

thumb|Indras abruozdielis prėlīg griausmō

**Indra** (skr. इन्द्र&nbsp;= *Indra*) īr senuobės arėju griausma, kara, jieguos dievs. Ons īr tonkiausē mėnavuojams Vėdūs. Ons nuogniausē glabuojams ož tā, ka nugalabėjė baisu smaka Vritra ė šėtēp palaida opės tekietė. Ka nugalietom Vritra, ons gierė magītinga gierala soma. Goldoma īr, ka ons ried par dongu auksėnēs tekėnēs, katrūs temp ašvē, tor dėdlinga viezda, katuo dauž neprietelius.

Ons prigol prī tuokiū indoeuropėitiu oudras dievū kāp Perkūns, Tuors, Dzeusos. 

Paskiou indu vieruo ons palėka dievoko, nuors ė rokouta, ka ons īr dievū karalios.

Kateguorėjė:Indoėzma dievā
Euruopas mėgrantu bieda

**Euruopas mėgrantu bieda** - soucēlėnė bieda Euruopuo, katra notėka diel dėdlē skaitliaus parbiegeliu, atkeliavosiu i Euruopa. Tas pruocesos igava magtīngoma 2015 m., kūmat i Euruopa jiemė keltėis dėdlis šmuots žmuoniu ėš vainas nosiaubtū valstībiu (tonkiausē Sėrėjės, Afganėstana ėr Eritrėjės).

## Atsakos
I ton bieda īr vėsuokiu puovėizu. Vėini rem žmuonis biegontius nū vainas, kėtė krėtėkoun anūs. Tonkiausē parbiegelē nuor pakliūt i Vuokītėjė ė Švedėjė. Tonkiausē anie atvīkst par Graikėjė, Balkanū valstībės, Vengrėjė ė link Vakarū Euruopas.

Kateguorėjė:notėkėmā
Kateguorėjė:Istuorėjė
3D Robotics

**3D Robotics** - JAV bėndruovė, katra dėrb napėlotounamus skrādontius aparatus. Anuos centrėnė bovėinė īr Berklė miestė, Kalėfuornėjuo (JAV). 

Bėndruovė 2009 m. ikūrė Chris Anderson (3D Robotics generalėnis dėrektuorios) ė Jordi Munoz (3D Robotics prezėdents).

3D Robotics krūvuo so Yuneec International īr ikūrė adara kuoda UAV platpuorma Dronecode, katra īr nasėikontė pelna uorganėzacėjė, katra valda Linux fuonds.

Kateguorėjė:Bėndruovės
Sakals

thumb|200px|Sakals keliauninks (''Falco peregrinus'')

**Sakals** īr jiedros, dėinuos čieso kostantis paukštis. Sakalā padėrb *Falconiformes* paukštiu būri.

## Ėšruoda
Kūna ėlgoms terp 14-65 cm. Kūns sodiets drūtā, krūtėnė platė. Kuoju ė krūtėnės moskolā nuognē poikūs, kramė dėdlė ė apvala. Tor poiku veiziejėma. Snaps tromps, prī makaulės ožkluots skūra, lenkts ė drūts.

Sakals īr mažesnis kāp vanags. Ons nuognē kėits, drōsos ė baisē vėkros paukštis.

## Lietovuo
Lietovuo gīven 9 sakalu rūšis, vėsas anas īr retas.

Liaudėis šnekuo sakalo dailē pavadėnams bruolalis, sūnalis.

## Nūruodas
* raudonojiknyga.lt / Lietuvos raudonoji knyga: Nykstančių ir retų paukščių sąrašas
* birdlife.lt / Lietuvos ornitologų draugija
* ziedavimas.com / Žiedavimas
* orni.lt / Paukščių pasaulis

Kateguorėjė:Paukštē
Karsava

**Karsava** – miests rītū Latvėjuo. Miests īr Latgalas regėjuonė, natuolėi nū Rosėjės-Latvėjės robežiaus. Gīventuoju sk. 2210 (2016 m.).

## Istuorėjė
1763 m. miestalie bova ėšbūdavuota katalėkū bažnīčė.
Miesta tėisės gava 1928 m.

## Žmuonės
2008 m. Karsavuo gīvena 2 452 žmuonės.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Estā

thumb|250px|Estu tautėnē apriedā

**Estā** īr tauta, katra gīven tonkiausē Estėjuo ė rokounas estu kalba. Anie īr artėmė suomiu tautā.

Kateguorėjė:Euruopas tautas
Veržova

**Veržova** aba **Varžovka** īr opalė, katra tek Vėlniaus miesta savėvaldybės šiaurės rītūs. Prėgol prī Nerėis mažūju ėntaku (so Nerėm) basėinō, Nerėis kairīsā ėntaks, katros ītek anon ož 179,2 km nū anas žiotiū. 

left|thumb|240x240px|Prī Veržovuos suodnu

Opė prasėded Kairienu medie, pelkīnūs, tek ėš rītū vakarūmp. Žemopī kert plėnta **102**&nbsp; Vėlnios–Švėnčiuonē–Zarasā&#x20; (Nemenčėnės plėnta). Tor ėntaka, katros īr bavardis (V-1). Dėdliuojė opalės vaguos dalės keravuojama Veržovuos hėdruograpėniam draustėnī. Slienīs īr gėlos, medings. Vaga vingoriuota īr, anuo īr griaumenū; ondou īr šalts, sriaunos. Prī Žemuosės Veržovuos palėik medėnės ožtvankas lėikanas, brasta.

Prī Veržovuos īr: Aukštuojė Veržova, Vagova, Vismaliokā, Žemuojė Veržova, Vinciūnėškės, Veržova.

Opės vards kėlės nū žuodė "vežtėis".

## Nūruodas
* Aple Veržova Gamtuos kataluoga portalė

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Kateguorėjė:Vėlnios
Alvīds Valėnta

**Alvydas Valenta**  (g. 1963 m. balondė 9 d. Gegotie, Lazdėju rajuons) īr Lietovuos žornalėsts, puoets, esperantėninks. 

## Darbā
**Ir ištirpo vaškas sparnų* ("Kaj degelis vakso de l‘ flugiloj", versoj, en brajla skribo, 1992)
**Ir ištirpo vaškas sparnų* ("Kaj degelis vakso de l‘ flugiloj", versoj, surbendigita sonlibro, 1992)
**Ir ištirpo vaškas sparnų* ("Kaj degelis vakso de l‘ flugiloj", versoj, sondisko, formato MP3, 2005)
**Ir ištirpo vaškas sparnų* ("Kaj degelis vakso de l‘ flugiloj", versoj, sondisko, formato WAV, 2005)
**Lazdyno žydėjimas* ("Florado de avelarbo", versoj, 1994)
**Bliuzo gimimas* ("Naskigxo de bluso", versoj, 1997)
**Bliuzo gimimas* ("Naskigxo de bluso", versoj, en brajla skribo, 1997)
**Bliuzo gimimas* ("Naskigxo de bluso", versoj, surbendigita sonlibro, 1998)
**Bliuzo gimimas* ("Naskigxo de bluso", versoj, sondisko, formato MP3, 2005)
**Bliuzo gimimas* ("Naskigxo de bluso", versoj, sondisko, formato WAV, 2005)
**Žodžiai – sarginiai šunys* ("Vortoj – gardhundoj", versoj, 2000)
**Žodžiai – sarginiai šunys* ("Vortoj – gardhundoj", en brajla skribo, 2000)
**Žodžiai – sarginiai šunys* ("Vortoj – gardhundoj", sonlibro, 2000)
**Pajuskime gamtą drauge su Sezanu* ("Ni eksentu naturon kune kun Paul CÉZANNE", katalogo de ekspozicio, 2002)
**Noriu būti gyvenimo dalininkas* ("Mi deziras esti partoprenanto de la vivo",  publicistiko, 2003)
**Noriu būti gyvenimo dalininkas* ("Mi deziras esti partoprenanto de la vivo",  publicistiko, en brajla skribo, 2004)
**Noriu būti gyvenimo dalininkas* ("Mi deziras esti partoprenanto de la vivo",  publicistiko, kompakta sondisko, 2004)
**Noriu būti gyvenimo dalininkas* ("Mi deziras esti partoprenanto de la vivo",  publicistiko, 2 sonkasedoj, 2004)
**Noriu būti gyvenimo dalininkas* ("Mi deziras esti partoprenanto de la vivo",  publicistiko, 3 sondiskoj, formato WAV, 2004)
**Varpininkas* ("Sonorigisto", versoj, 2005)
**Varpininkas* ("Sonorigisto", versoj, en brajla skribo, 2007)
**Varpininkas* ("Sonorigisto", versoj, sondisko, formato MP3, 2006)
**Varpininkas* ("Sonorigisto", versoj, sondisko, formato WAV, 2006)
**Aklumas įvairiose kultūrose* ("Blindeco en diversaj kulturoj", kompilis A.&nbsp;Valenta, 2004)
**Dvigalvis žirgas* ("Dukapa rajdcxevalo", litovaj fabeloj, kompilis A.&nbsp;Valenta, en brajla skribo, 2006)
**Laumių vaikai* ("Idoj de feinoj", kolmpilis A.&nbsp;Valenta kaj H.&nbsp;Stukas, 2007)
**Laumių vaikai* ("Idoj de feinoj", kolmpilis A.&nbsp;Valenta kaj H.&nbsp;Stukas, 2 sondiskoj, formato MP3, 2008)
**Laumių vaikai* ("Idoj de feinoj", kolmpilis A.&nbsp;Valenta kaj H.&nbsp;Stukas, 6 sondiskoj, formato WAV, 2008)
**Laumiukai* ("Feinidoj", kolmpilis A.&nbsp;Valenta kaj H.&nbsp;Stukas, kompakta sondisko, formato MP3, 2009)
**Pradžios užkalbėjimai* ("Vortaj sorcxoj de la komenco", romano, 2010).

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Saikano

**Saikano** -  () – 2000–2001 m. lēsta manga ė 2002 m. ėšlēsts anime serėjals aple 2 jaunu žmuoniu mėilės istuorėjė ė vainuos baisomus.

## Nūruodas
* Ofėcēlė „Saikano“ svetainė

Kateguorėjė:Anime
Flo

**Flo** (*Flå*) īr suoda ė savėvaldībė Nuorvegėjuo, Bioskeriudė. Ana ėkorta 1905 m. sausė 1 d. 

Kateguorėjė:Nuorvegėjės miestā
Vlads Grėgaravėčė

**Grėgaravėčė Vlads ** (g. 1961 m. vasarė 6 d.) bova Lietovuos futbuolėninks, luošė Klaipieduo ėr Okmergie.

Grigaravičius
Würth

**Würth-Gruppe** - svieta platoma varžto ė tvėrtėnėma prėimoniū tiekies. Ton bėndruovė bova ėkorta Vuokītėjuo. Ėkūries bova Adolf Würth. 

Kateguorėjė:Bėndruovės
Žėbėku ōžouls

thumb|293x293px|Žėbėku ōžouls
**Žėbėku ōžouls** īr dėdlis, keravuojams ōžouls, katros aug Žėbėku kaimė, Vėikšniū seniūnėjuo, Mažeikiu rajuonė. Medis īr paprastasā ōžouls (*Quercus robur* L.), anon stoubrė apjėmėms 1,3 metra aukštomė – 620 cm, patėis medė ougoms – 22,5 m. Keravuojams nug 1971 m.

## Nūruodas
* Saugomų teritorijų valstybės kadastras


File:Zibiku azuolas. rodykle, 2006-08-20.jpg|Ruodīklė ōžoulūp prī Žėbėku
File:Zibiku azuolo lenta, 2006-08-20.jpg| Žėbėku ōžoula lenta


Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Kateguorėjė:Dīvnė medē
LCC terptautėnis onėversėtets

**LCC terpatutėnis onėversėtets** () - terpatutėnis onėversėtets, Klaipieduo, Lietovuo. Ėkorts 1991 m. 
Diestuoma akanuomėkas, teuoluogėjės ė kalbuos muokslā.

Kateguorėjė:Lietovuos onėversėtetā
Skleipiū kūlis

right|thumb|250x250px|Skleipiū kūlis
**Skleipiū kūlis** īr dėdlings kūlis, katros riuogsa Mažeikiu rajuonė, Vėikšniū seniūnėjuo, Skleipiū kaimė. Pakliūn i Ventas regėjuonėnė parka pluota. Kūlis padėrbts ėš granėta. 

Kūlė ougoms – 3,7 m, ėlgoms – 5,4 m, o platoms – 3,6 m. Skleipiū kūlis ėškasts būdavuojont ondens alektėnė.

Kateguorėjė:Kūlē
Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Renava eglė

right|thumb|250x250px|Renava eglės stoubris
right|thumb|240x240px|Eglė ėšo tuoliau
**Renava stuoruojė eglė** īr īpatingā stuora stoubrė eglė, katra mosietās īr patė stuoriausė vėsuo Lietovuo. Ana aug Mažeikiu rajuonė, Renava kaimė, aple 250 m i vakarus nug kelė **207**&nbsp; Seda–Žėdėkā&#x20;. Keravuojama nug 1960 m.

Renava eglė uoš Renava paluociu parkė, Vardovas dešėniam krontė. Medis īr aptverts. 1994 m. ton eglė ožpoulė kėrmgrouža, bat medis atsėlaikė.

## Skaitlē
* ougoms – 36,8 m 
* stoubrė apjėmėms 1,3 m aukštomė –  3,89 m 
* tūris – 18 ktm
* mīslėnams omžios – 150 metu
* medė rūšės – paprastuojė eglė (*Picea abies (L.) H.Karst.*) 

## Nūruodas
* Saugomų teritorijų valstybės kadastras
* Įspūdingiausios Lietuvos eglės (''lrytas.lt'')
* Žurnalas „Miškai“: išskirtiniausių Lietuvos medžių dešimtukas
* Paminkliniai medžiai Lietuvoje
* 


Kateguorėjė:Mažeikiu rajuons
Kateguorėjė:Dīvnė medē
Klietie

**Klietie** (kėtāp ***klietė, klietės, svirnos***) īr triuobesis, katros skėrts javam nokliestė ė kieravuotė, apriedams dietė.  

Kateguorėjė:Truobesē
Stuogs

thumb|250px|Noms šiaudėnio stuogo

**Stuogs** aba ***dongtės*** īr triuobėsė vėršotėnė dalės, pabūdavuota anon apkeravuotė nug lītous, snėiga, ka nepakliūtom šaltoms, sauliekaitis. 

Stuogā tonkiausē būn šlaitėnē (dvėjū, ketoriū šlaitū), daugiabotē, karštū kraštū nomā būn ė so pluokštēs stuogās.

Žemaitėjuo stuogā nug sena dėrbėntė ėš šiaudū, paskom atsėrad ėš gontu, čerpiu, bliekas, šėpėrė, plastmasės. Paprastā stuogā da liuob būtė šiltėnamė spalēs (lėnū šapās). Šlaitėnė stuoga vėršotėnis gūbrīs vadėnams čiokoro, kraiko. Anon galā sīkēs dabėnamė liekēs.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Krūms

[thumb|250px|[Erškietis|Erškietė krūms]]

**Krūms** īr tuokis augals, katra šakas ēn tėisē nug žemės, bat ī kėitas kāp medė. Krūma šakas nie vėinuoda omžoma, nas ėš sena kera aug vės naujės šakalės. Tas nie tuoks ėlgōmžis augals kāp medis.

Tonkiausē krūmā ėšaug nug 0,8 lėgė 6 m augoma. Ka ė prī krūmu prėgol lazdīns, ons gemb ožaugtė nug 3–8 m lėgė 10-15 m. Lietovuos medies aug tuokė krūmā kāp avėitė, lazdyns, ieglis. Abodo paskesnio prī geruos aplėnkuos gal' ėšaugtė ė kāp medē. Ė prīšingā: kāp katrėi medē prī bluoguos aplėnkuos patamp krūmās: laukėnė vuobelės, blindės, slīva.

Kateguorėjė:Augalā
Imbrėks

thumb|240px|Imbrėks

**Imbrėks** īr rīks, katramė īr ožplėkuomas erbatžoulės. Tas būn kuokis ta nedėdlis poudoks, padėrbts ėš metala, parceliana, muolė ė kt. Anon būn rietoks, katron sokraunamas žuolalės, vuo paskō ont anū ožpėlams verdōs ondou. Kāp erbata prėtrauk, tāp ėš imbrėka par kaklioka anon ėšpėl puodokon.

Imbrėkā radas senuobės Kėnėjuo.

Kateguorėjė:Rakondā
Lonka

thumb|250px|Nemona žemopė lonkas

**Lonka** īr pėiva aba ganīkla, katra ēn vagol opė, tudie sīkēs īr ožtvinduoma ondenė. Pavasarė puotvīnė čieso paplūdos opė lonkuo pagold daug derlingas dirvas, tudie vasara čiuonās būn vešlesnė žuolie. 

Būdingas lonkuos dalis: pavagīs, vėdorėnė dalės ė paterasīs. Prī ondenė tonkiausē laikas karklū kēsā. Patiuo pėivuo aug šunažuolės, muotiejokā, gaisrenas, viedrīnā, gegožraibės.

Lietovuo dėdliausės lonkas īr prī Nemona žemopė, Neviežė, Mėnėjės ė kėtū opiu, katras tor žolinius krontus, slieniūs.

Kateguorėjė:Žemės vėitas
Štolps

:*Aple opali veiziekat: [[Štolps (opė)]].*
thumb|200px|Štolps

**Štolps** īr bikuoks statos ėšėlgos dākts, katra vėins gals īkasts žemėn, vuo kėts īr aukštīn. Tas īr bikuokė triuobesė pagrėndėnė dalės, ont katruo tasā remias. 

Sīkēs štolps ė patsā vėins būn kāp dākts: ont ana īr kas tā ožkabinta (aliektras štolps, lampas štolps), ons būn kāp papoušėms (stuogaštolpis, kuoplītštolpis), kāp vieras dākts, žīmīs svėita strīpa (kartės, tuotema štolps).

Vairūs štolpā:
*strīps
*miets
*žalgs

Kateguorėjė:Bodīnkā
Pėitū Muoravėjės krašts

thumb|230px|Pėitū Muoravėjės krašts Čekėjuo
thumb|200px|Vieliava

**Pėitū Muoravėjės krašts** (ček. *Jihomoravský kraj*) īr krašts Čekėjuo, pėitvakarėnie Muoravėjės etnuograpėnė krašta posie. Suostėnė ī Brno miests. Krašts apjėm 7 196,5 km², anamė gīven 1 169 000 žmuoniū (2013 m. skaitlē). Kraštō prėgol 673 savėvaldībės, terp katrū 49 ī miestā. Vakarūs krašts robežioujas so Pėitū Čekėjė, šiaurės vakarūs so Vīsuočėna, šiaurie so Pardobėciu krašto, šiaurės rītūs so Olomouca krašto, rītūs so Zlīna krašto. Pėitrītiūs ė pėitūs tor robežio so Sluovakėjė ėr Austrėjė.

## Miestā
Apatiuo ėšgoldītė miestā, katrėi īr Pėitū Muoravėjuo:
* Brno
* Znoims
* Hodonīns
* Bržeclavs
* Vėškuovs
* Blanskos
* Kėjuovs
* Veselis šalep Muoravas
* Boskuovėcē
* Koržėms

Kateguorėjė:Čekėjė
Stuogaštolpis

[thumb|250px|Stuogaštolpis. [Auksuodė]]

**Stuogaštolpis** īr liaudėis mena štolps, ont katra sogol papoštė stuogelē, prėdengentės švėntus abruozdielius aba krīžius.

Stuogaštolpē būn 3–8 m aukštoma, ketorkompē, daugēkompē, apskrėtė. Stuogeliu būn nug vėina lėgė trėjū.

Anėi būdavuojamė tonkiausē Žemaitėjuo, Rītū Aukštaitėjuo, Dzūkėjuo: prī keliū, kapūs, prī truobesiū.

## Da veiziekat
* Kuoplītštolpis

## Šaltėnē
* V. Rimkus. Liaudies meno meistrų seminarai. – Kaunas, 1984, Šviesa, p. 55, 62.
* R. Mintaučkytė. Jaunimo gretos. 1970 m., nr. 10, p. 22, 23.

## Nūoruodas
* Stuogaštolpē
* Aple stuogaštolpius

Kateguorėjė:Liaudėis mens
Rēskiū tīrs

thumb|240x240px|Rēskiū tīrs
**Rēskiū tīrs** ī tīrs Žemaitėjuo, Plongės rajona pėitvakarėnėm šmuotė, 4,5 km šiaurės vakarūsp nug Kuliū, Kuliū medie. Apjėm 8,75 km². Tas ī plīns (aukštapelkė), aplinkō katron niūks kėmėnū plīnraistē. Vėdorėnie dalī ī gausoms ežeruokšniu, telkš Rēskiū ežers (4 ha). Rītinio tīra robežiom tek Mėnėjės ėntaks Alonts, šiaurės vakarūs prasėded Mėnėjės baseina opalē – Kartenalė II ė Tīropis, vuo pėitūs – Trompės ėntakā.

Rēskiū tīrs keravuojams kaap Rēskiū tīra telmuoluogėnis draustėnis (apjėmėms 4,05 km²). Čiuonās aug saulašarės, spangoulės, gīven medšarkės, tetervėnā ė siejėkā.

Šalėmaas tīra ī Rēskiū, Paliuonėškiu, Onkoriū suodas.

Kateguorėjė:Žemaitėjės geuograpėjė
Kateguorėjė:Plongės rajuons
Rēskiū ežers

**Rēskiū ežers** īr ežers Žemaitėjuo, Plongės rajuonė, aple 7 km šiaurės vakarū posie nug Kuliū. Telkš vėdor Rēskiū tīra, Rēskiū tīra telmuoluogėniam draustėnī. Ėšruoda nie līgė. Ėlgoms 0,3 km, platoms lėgė 0,2 km. Krontā īr ožpelkiejė.

Kateguorėjė:Plongės rajuona ežerā
Alonts

**Alon­ts** () īr opės Žemaitėjuo, Plongės ė Kretīngas rajuonūs; Mėnėjės kairīsā ėntaks.

Prasėded pėitrītiūsp nug Kuliū, tek šiaurės vakarū posie par Žemaitiu aukštoma, Kuliū mede. So Mėnėjė sotek Kartenuo. Opės slienīs 20 m platoma ėr aple 30 m gėloma. Vaguos dėdliausis platoms 8–10 m, gėloms 0,4-2 m. 

Ėntakā: Lenkenis, Blėdakė, Tīropalis (kairė̄jė), Joudopis, Geldopis, Žvalgėnis, Karkloujė, Ropšopis (dešėnė̄jė).

Prī Mažūju Muostātiu ė prī Kuliū Alonta vaguo ī padėrbtė prūdā.

Prī Alonta ī tuokės suodas: Anožē, Līgnogarėškē, Gaudotē, Lobē, Kalnėškē, Vielātē, Gintarā, Kartena.

Vards *Alonts* ī kėlėma nug žuodė "alietė" (kas rēšk "tekietė, varvietė").

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Kretingas rajuona opis
Kateguorėjė:Plongės rajuona opis
Blindės

thumb|250px|Blindės pavasarie
thumb|200px|Žėidā (avėlės)

**Blindės** aba ***blėndkarklis*** (lot. *Salix caprea*) īr prī karklu prėgolōs krūms aba nedėdlis medelis.

## Ėšplėtėms
Blindės aug Euruopuo, Vakarū ė Vėdorė Azėjuo. Savaimėškā aug ė Lietovuo. Ons krūms īr nuognē tonkos medies, ėškartūs, jaunoulīnūs, paopiūs, šlapiūs pėivūs. Sīkēs augėnam prī suodiu.

## Ėšruoda

Blindės aug kāp neaukštos medis aba krūms, anon augoms lėgė 2-12 m, retsīkēs lėgė 22 m. Žėivie pėlkā žalė, līgė. Lapā smāluokė, 5-18 cm ėlgoma ė 3-8 cm platoma. Žėidā sogolė plaukoutās žirgėnēs, vīrėškė ė muotrėškė aug atskėro. 

Žīdia balondė mienesie, prīš ton, kap leid lapus. Platėnas par sieklas. Nugīven lėg 60 metu. Blindē patink švėisės vėitas, gerā atlaik šaltė ė sausmė.

## Nauduojėms
Ėšo blindėis žėidū medu rankiuo bėtis. Žėivie īr raugū, ana prėtink joudū dažū gamėnėmō. Medėina ēn i šakalius, puoperi dėrbėntė.

## Mėtuoluogėjuo
Baltu mėtoluogėjuo Blindės ī nuognē našė, vaisė muotrėška. Ana gal gėmdītė ėš bikatruos sava kūna vėituos. Rokounama, ka Žemė ožpavīdiejė anā tuokė vaisoma ė pavertė medio.

Žuodis "blindės" vagol kėlėma sotink so rosėško kēksmo "bliad".

Kateguorėjė:Medē
Vilkduja

**„Vilkduja“** īr Lietovuos mozėkas kuolektīvs, katros bova ėkorts 1999 m. Anuo mozėka galam pavadintė kāp indostrėnis-fuolkluors, tomsos embėjėnts, naujuovėšks fuolkluors. Ton kuolektīva padėrba ėr idiem anon vėinintelis narīs īr Puovėls Vaitkevėčios „PoPo“ (anon kėto darbo Lauxna Lauksna, Oorchach).

Vards „Vilkduja“ radas nug vėinuo sakmie tāp ožvadinta žliejės čiesa. „Vilkdojuos“ kūrībuo sosėjong „šaltė“ alektruonėnē garsā, *mozėkėnė alasa* dalis ė nepaprastė, žavietėnė žuodē.

## Diskā
* *Prieblanda ir žemės arbata* (2001 m.)
* *Vakar duona* (2008 m.)
* *Dabartis* (2009 m.)
* *Nežinau* (2010 m.)
* *Auštanti / Nušviesta* (2012 m.)
* *Viduje* (2012 m.)
* *III* (so OBŠRR ė "Rumunija", 2015 m.)
* *Insomnia EP* (2015 m.)
* *Cosmogonia* (2018 m.)
* *Purvinas ir šventas* (EP, 2019 m.)

Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Dabėkėnė (opės)

**Dabėkėnė** () īr opės Latvėjuo ė šiaurės Žemaitėjuo; Vėntas dešėnės posės intaks. Prasėded Latvėjuo, Okrū apīlėnkies. Tek pėitvakariu posie 5 km par Latvėjė, paskō par Lietova, Akmenės rajuona. Žemopie ī Dabėkėnės kraštuovaizdė draustėnis. Itek Vėntuō 229 km nu anas žiuotiū, Mažeikiu rajuona robežiō, i pėitrītius nug Palnuosu.

Ėntakā: Nīžova, Krūtės, Švėntopis, Pragalvīs (kairė̄jė), Drūktopis, Akmenopis (dešėnė̄jė).

Vaga padėrbta meliuoracėjės ravo. Vasaras sausmetēs sīkēs vėituom ėšsausie. Prī Alkėškiu ont Dabėkėnės padėrbts 124 ha Sablauskiū prūds.

Prī Dabėkėnės ī sekontės suodas ė miestalē: Pakalnėškē, Kēdā, Mentē, Alkėškē, Smėltėnė, Dabėkėnė, Akmenė, Dabėkėnelė.

Kateguorėjė:Latvėjės opis
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Ougīs

**Ougīs** īr opalis Žemaitėjuo, Telšiū, Akmenės ir Mažeikiu rajuonūs; kairė šmuota Vėntas ėntaks. Prasėded Lēlienu aplėnkuo, 4 km i rītus nug Trīškiu. Pradiuo srūn šiaurės rītū posie, līgē so Virvītė, vuo paskō pasėsok ont šiaurės ė šiaurės rītū ė partek par Porviu medė. Itek Vėntuō (233 km nug anas žiuotiū) šalep Ougėškiu suodas, 7 km nug Vėikšniu.

Ėntaks – Peštīs (Gēštīs; kairīsā).

Ougė vėdoropė ė žemopė vaga ī vingoriouta, ana prėgol Vėntas regėjuonėniō parkō ė palėk kāp kraštuovaizdė draustėnis. 

Prī Ougė ī tuokės suodas: Gerībėškē, Kairėškē, Ramuoniškė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Brīlis

thumb|250px|Brīlis

**Brīlis, brīlios, brīlīs** īr lėngvos vasarėnis kapalėšios, padėrbts ėš papluotu šiaudū.

Vėsuo Lietovuo nug sena paplėtė̄s platēs brīlēs vīru makaulės aprieds, pėnams ėš kvėitiu aba (retiau) rogiu šiaudū, sīkēs ėš maudu aba ieglė šaknū. Brīlis so 10-20 cm platoma kraštās dabuojė makaulė ė kakla par vasaras darbus. Anūs liuob dėrbtė pėimenā aba senuolē. 

Kateguorėjė:Apriedā
Rāstos

thumb|250px|Rāstā

**Rāstos** īr bikuokė ėlgoma ėšėlgs medėinas šmuots, katros padėrbams skersmā parpjuovos medė stoubri aba dėdlės šakas. Rāsta ėlgoms kelis sīkius ī dėdlesnis kāp skersa. Rāstā īr nauduonamė medėinas pramuonie, statībūs.

Prī rāstu prėgol:
*štolps - rāstos, katros laik laidus;
*romtis, kaltsos - rāstos, katros laik tėlptus;
*stėibs - rāstos, katros laik laiva borė;
*ards - rāstos lėnam, javam sausintė;
*mėits - rāstos, ėš katra bodavuo tuoras.

Kateguorėjė:Medegas
Šaka

thumb|250px|Pošėis šakas

**Šaka** () ī medė aba krūma dalės, katra atsėšakuo nug stoubrė. Ont šakū būn augala lapā, kvietkā. Prėgolont nug augala rūšėis, augėma sālīgu šakas gal augtė ė vėršō, ė apatiou. Vėsas šakas sīkio so lapās vadėnamas vainėko.

Kateguorėjė:Augalū narē
Jierobė

thumb|250px|Jierobė
**Jierobė** (, , ) īr panašē kāp korapkas dėdloma paukštis, prėgolons prī vėštėniu paukštiu.

Īr aple 0,4 kg sonkoma. Kūns pilkā rods, gausē ėšrašīts diemalėm ė drīžēs. Ont kramės ī nedėdis koudalis. Staibē mažne lėgė pat pirštu īr apaugė plonksnom.

Jierobė nug žemės kīl so dėdlio alaso, skrend vėkrē, tonkē plasnuo. Gīven medies, kor īr gausoms vairiū ougu. Lizda dėrb terp krūmu aba žuoliū. Doubotie ded 8-12 rodus diemietus keušius. Anūm perėn 21-25 dėinas. Ved vėina vada. Jied augalus.

thumb|left|Jierobės kiaušē

Lietovuo jierobės nie nuognē tonkės.

Kateguorėjė:Paukštē
Gervė

thumb|250px|Gervė

**Gervė** () ī dėdlis paukštis, katros gīven bavēk vėsuo šiaurės Eurazėjuo, vuo žėima skrend i Afrėka, Artėmousius Rītus, Indėjė, Kėnėjė.

## Ėšruoda
Gervė ī gerā dėdlesnė kāp gožos, tor ėlgielesnius staibius ė kakla. Kūns švėisē pilks. Kakta, snapa apatė, pagorklis, spronds ė sparnū galā joudė. Skroustā ė kakla šuonā baltė. Ont petiū aug garbėnioutas plonksnas. Pakaušie skūra rīškē rauduona. Snaps roduoks. Staibē joudė.

Gervės sonkoms ī 3,9-7 kg, kūna augoms 60-66 cm.

## Būds
Gervės gīven tīrūs, lėiknūs, liūnūs, tonkiuos biržalies, alksnūs, šlapiūs pėivūs, turpīnies.

Tas ī nuognē gōslos paukštis, katros gīven nu žmuoniū atsto. Anas balsos žems ī, skomb panašē kāp trėmėts ė īr ėš tuola gerā girdams.

Gūžta kraun gervė ont žemės, ont sausesnė kēsa, anon pakavuo terp mindriu ė krūmaliu. Ded do keušio, katrė̄do būn pilkā žalio, so narīškiuom diemalėm. Perėn 30 dėinū. 

Gervės Lietovuō atskrend kuova pabenguo aba balondė pradiuo, vuo ėšskrend spalė galė. Skrend dėdlēs polkās.

## Jiedėms
Gerviu jiedis ī sieklas, varmā, molioskā, slėikā, varlės, pelės. Tepuogi les pelkiu ougas, nug laukū - grūdus.

Kateguorėjė:Paukštē