open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Taukā

thumb|250px|Taukā

**Taukā** ī bikuokė gīvuolė stuors, balts mēsuos šmuots, katros gol pu skūra ėr ont žarnū; da kėtap lašėnē, rėibalā. Žuodio taukā tonkiausē šauk ta rėibė mēsa kap medega jiediou aba kėtėm rēkalam. Ėš nomėniu gīvuoliū gausiausē taukū toria kiaulė, da tonkē nauduo žōsėis, avėis taukus. Da gal būtė žovū taukā, laukėniu gīvuoliu (pvz., zoikė) taukā.

Taukā ēn kap jiedis – rūkīti ė ėšsūdīti taukā lašėnē ī. Ėš petelniuo pakeptū taukū šmuotu ėšēn kresnas. Pu skerstoviu taukus laika kap ožkola. Ont taukū tonkē ī kepams vairos jiedis aba taukās oždaruoms (daba vėituo gīvuolė taukū tonkiau pil alėjo aba ded svėista).

Ėš avėis, karvės taukū liuob lėitė žvakės, taukus liuob nauduotė tekėniam teptė.

Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Skrīlē

thumb|250px|Skrīlē so smetuona

**Skrīlē** (da sīkēs saka ***lazankas***) ī tuokis jiedis ėš miltu. Anėi ī taisuomi ėš pluonā ėškuočiuotas tešluos (ėš kvėitėniu miltu ėr ondenė, sīkēs da ided kiaušiu), katra sopjaust kvadratalēs aba rombalēs. Skrīlius jied so vairio mėrkalo – smetuona, svėisto, kresnuom, varškė, taukās, grībom.

Skrīlius tonkē taisa posrītē aba vakarīnē. Da būn ė zopė ėš skrīliu – skrīlīnė.

Rokounama, ka skrīlē būktās radas kūmet karalė̄nė Buona ėš Italėjės i LDK atvežė lazanėjės.

Kateguorėjė:Žemaitiu jiedē
Rėits

thumb|250px|Šmuots rėita

**Rėits** aba ***kompis*** ī mēsa, katra palėik ėšpjuovus kuokė gīvuolė (kiaulės, karvės, avėis) rėitus (kolšis, ožpakali). Ta ī kūda, stuora, moskolinga, so mažā kremzliu mēsa. Rėita tonkiausē gerā ėšsūda, ėšbarsta pėpėrās, itrėn šašnago ė ėšrūka. Tuokis jiedis gal stuovietė kamėnė ėlga čiesa. Vuo jied rėitus kap ė dešra, kindžioka aba lašėnius – par dėdliuosius darbus, švėntės, vaišėn svetius, ded i pavėrži.

Daba tonkē taisa ė vėrta („karšta rūkėma“) rėita – jied tuoki so douna, ded i kėtus jiedius arba ciela šmuota ėšstata ont švėntiu stala.

Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Rėits (rēšk)

Žuodis **rėits** rēšk:
*kolšės
*stābis, kuojė
*kėrkšnės
*rėits (mēsa, kompis)

Da veiz. **rėitā**:
*šakoms, terpkuojis
*ožpakalis, sobėnė
Ožtrėns

dešinėje|miniatiūra|250x250px|Da naėšdėrbts kiaulės ožtrėns
**Ožtrėns**, da kėtap ***ožtrėna, ožkols*** ī tuokė pluona gīvuoliū rėibalū plievie, katra sopa avėis, karvės, kiaulės vėdorius. Ons ēn jiediam taisītė. Ožtrėna dėrb tap: ėšlop ėš plievės taukus, sosok, sosūda ė džiuovėn. Da ided česnaga skėltalė, pėpėru, cėbolė. Ožtrėns tap laikuoms pakuol parūdīj, tūmet šaltā ėšrūkuoms ė gal stuovietė kelis metus.

Ožkolo liuob gardintė bolbīnė, šotīnė, sīkēs zopės, kuošės.

Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Karklažvėrblis

thumb|245px|Karklažvėrblis

**Karklažvėrblis** () ī tuokis paukštoks, katros muokslėškā prīgol prī žvėrblėniu paukštiu šeimuos.

Karklažvėrblis bavēk tap, kap ė nūmėnis žvėrblis, bet ož anon bėškioka mažesnis, vėršos galvuos rods, so šmuoto ont skrousta.

Būds karklažvėrblė ramesnis kap žvėrblė, nuors laikas ons tonkē (īpatingā žėima) sīkio so žvėrbliu polkās. Sava kėni dėrb senū grūšiu, vuobeliū, glousniu, beržū drevies, budnīku plīšiūs, gondralėzdiūs, špiokėninčės. Ded 4-6 vairiū barvū kiaušius.

Jied grūdus, varmus, kėrmėlus. Rodeni ė žėima les sieklas.

Kateguorėjė:Paukštē
Krovėnis

thumb|240px|Krovėnis

**Krovėnis** aba ***krovėnė dešra*** ī tuokė dešra, katra taisont dapėl gīvuolė kraujė. Tonkiausē krovėni taisa ėš kiaulė̄nas. Ba mēsuos ė pagardū, i krovėni da ded kuokiū kroupu, ka kraus torietom kamė sosigertė – anėi gal būtė grėkā, avėžas, rīžā, vėrtas bolbės. Jiedams krovėnis ė šalts, ė karštos.

Kateguorėjė:Mēsuos jiedē
Žėrnīnė

thumb|240px|Žėrnīnė

**Žėrnīnė** ī tuokė zopė, katra taisa ėš žėrniu. Anā rēk ėš vakara ožmerktė žėrniu, ka anėi ėšbrinktom. Paskom anūs verd sīkiom so bolbėm, markās, ided cėboliu, pėpėru, babkas (laura) lapu, droskas. Ka žėrnē palaid sava tėrštėma, zopė palėik tuokis motėnīs. Žėrnīnė oždara paprastās zopiu oždarās: kresnuom aba taukās, smetuona, lašėnokās. Jied žėrnīnė so rogėnė douna. Ta ī dėdlē suotė ė lėngvā pataisuoma zopė.

Kateguorėjė:Zopės
Makaruonīnė

thumb|240px|Makaruonīnė

**Makaruonīnė** ī zopė, katra taisa ėš makaruonu. Tasā jiedis ī kėlėma ėš Rītū ė Pėitrītiu Azėjės – tūs kraštūs makaruonīnė ī dėdlē gausē jiedams jiedis.

Taisa makaruonīnė ėš tuokiū pluonū, tonkē ėlgū makaruonu, katrūs šauk vermėšielēs. Verd makaruonīnė mēsuos, grību aba daržuoviu rasalė, katramė da gal būtė bolbiu, marku, grību, mēsuos šmuotu. Da būn ė pėiniška makaruonīnė, katra verd vakarīnē sūdītam pėina ė ondenė mėšalė. Ka makaruonā ondenie spierē tėlžt, ta makaruonīnė laikītė ėlgā nie gerā, ba ana palėik tuokio motėnio.

Da krautovies pardoud spierē pataisuoma makaruonīnė pakieliūs („Mivina“ ė kt.).

Padabna ī senuobėnė žemaitiu zopė zacėrkīnė.

Kateguorėjė:Zopės
Boruokīnė

thumb|245px|Boruokīnė

**Boruokīnė**, kėtap da ***baruokīnė, svėklīnė, barkštē*** ī tuokė zopė, katra verd ėš svėklėniu boruoku. Ta ī rūgštė zopė, ba anā rēkalings boruoku rasals.

Boruokīnė taisa ėš baruoku (paprastā ėš oždarītu so rasalo, vuo ėš žaliū so lapās būs batvėnē), bolbiu, marku, cėboliu, ided droskas, pėpėru, babkas (laura) lapū. Da boruokīnė gal pagerintė šmuoto mēsuos, ožtrėno, grībās, vuo ton zopė oždara kresnuom, taukās aba smetuona. Jiedams tasā jiedis so douna.

Nuors boruokīnė jiedama ė Žemaitėjuo, ana īpatingā taisuoma aukštaitiūs ė dzūkus – tenās ta zopė pasninka, Kūťiu jiedis ī.

Kateguorėjė:Zopės
Dounīnė

thumb|240px|Frankėška dounīnė

**Dounīnė** ī tuokė zopė, katra taisa ėš dounas ėr ondenė. Būn saldė dounīnė, sokraus dieta – ana jied šalta, paprastā vasara (sotropinta douna rēk trompā pavėrtė, paskom dietė sokraus aba medaus ė pastatītė šaltā). Tepuogė būn rūgšta dounīnė, so smetuono pradarīta. Ana da verd atkaitėntūs kanapiūs.

Dounīnė taisa ne tėktās ėš cielas dounas, bet ėr ėš senuos dounas plotu, dounas maišīma.

Kateguorėjė:Zopės
Lapīnė

miniatiūra|240x240px|Lapīnė so rūgštīnėm ė kiaušēs (rūgštielīnė)
**Lapīnė** aba ***rūgštielīnė*** ī tuokė rūgštė zopė, katra taisa ėš vairiū daržuoviu aba žuoliū lapu. Lapīnē tink vairės žuolės: tonkiausē ded rūgštīnės, sīkēs da balondas, špėnatā, nuotnierės, kiaulpėinės, vėštkuojės. Lapīnė, katra taisa ėš batvėnlapiu ta šauk batvėnēs. Kap ė kėtas zopės, lapīnė taisa ėš rasala, droskas, pagardū (pėpėru, babkas lapu). Tonkiausē da ided kiaušiu, mēsuos šmuotu, kresnu, bolbiu, marku, kroupu, ožblėnd miltās. Ka lapīnė rūgštė ī, ta ana pradara smetuono. Gal jiestė ė šalta, ė šėlta.

Lapīnė paprastā pavasarė jiedis ī. Kap da nie batvėniu, kituokiu daržuoviu, ta pavasarėnės žuolės tam gerā tink.

Kateguorėjė:Zopės
Valparaėsa regėjuons

thumb|150px
**Valparaėsa regėjuons** () īr Čilės regėjuons. Anuo suostėnė īr Valparaėsos. Pluots: 15 396 km². Gīventuoju: 1 884 387 (2012). Giventuoju tonkoms: 111,35/km²

## Nūruodas
* Uofėcēlė svetainė {es}

Kateguorėjė:Čilė
Batvėnē

thumb|240px

**Batvėnē**, kėtap da ***boruoklapīnė, batvėnīnė, barkštlapīnė*** ī tuokė zopė, katra verd ėš svėkliu rasala ė boruoklapiu (batvėniu). Tas tonkiausē vasarėnis jiedis ī, taisuoms kap tėktās sožalioun batvėnē. Svėklē batvėniam paprastā keletā dėinū ožraugiami ī – anūs nūlop, ožpėl šalto ondenio, ided dounas plota.

I pavėrosės mēsuos rasala soded rūgosius pjausītus batvėnius, svėkliu galvotės so rasalo, prided marku, bolbiu, cėbolės, pėpėru, babkas lapu. Oždara so smetuono aba kresnuom, sīkēs daded miltu, jied so jouda douna.

Batvėnē seniau liuob būs vėins svarbiausiu vasaras jiediu, katra taisīs vakarīnē aba pavakariou.

Kateguorėjė:Zopės
Konkuolīnė

**Konkuolīnė** aba ***kiolkīnė*** ī tuokė zopė (potra), i katra ēn tuoki ėš miltu nūlipdīti konkuolā.

Anuos būn dėdlė vairuovė:
* zacėrkīnė – taisa ėš mažū, sotarkuotas tešluos šmuotaliu;
* leistėnie konkuolīnė, leistīnė – taisa ėš šaukšalio sokriestu konkuolu;
* gniaužīnė, gniaužtīnė – taisa ėš ronkom sogniaužītu konkuolu;
* švilpuokīnė – taisa ėš švilpuoku, tas ī, tuokiū ėš bolbiu ė miltu padėrbtū konkuolu;
* kleckīnė – taisa ėš dėdliū konkuolu.

Konkuolīnē ėm miltus (tokiausē kvėitėnius, rogėnius, nuor gal būt ė žėrniu) anūs somaiša so kiaušēs, ondenio. Paskom paverd trompā so pėino. Konkuolīnė gal vėrtė ne tėktās pėinė, bet ė rasalė, so bolbėm, markās (ėšēn panašē kap makaruonīnė).
 
Kateguorėjė:Zopės
Vagorklīnė

thumb|240px|Vagorklīnė

**Vagorklīnė** aba **agorkīnė** ī zopė, katra taisa ėš vagorklu. Tonkiausē ana taisa ėš raugintu vagorklu. I mēsuos, pėpėru ė babkas lapu rasala ded sopjaustītas bolbės, markus, pamėrkītas perlėnės kroupas ė sopjaustītus raugintus vagorklus. Da ded petrošku, cėboliu, kuokiū mēsuos šmuotu.

Jied vagorklīnė oždarīta smetuono, so douna.

Vagorklīnė jied īpatingā Lėnkėjuo, Rosėjuo, Okraėnuo.

Kateguorėjė:Zopės
Kroupīnė

thumb|240px|Somtis kroupīnės

**Kroupīnė** ī zopė, katra verd ėš kroupu. Ana nug sena taisa ėš perlėniu kroupu (mėižiu). Kroupus rēk ožpiltė karšto ondenio ė pamėrkītė kuokė adīna. Paskom tūs kroupus pėl i mēsuos ė pagardū rasala, prīded bolbiu, marku, kuokė žalėma (petrošku, cėboliu), mēsuos šmuota aba grību.

Jied kroupīnė oždarīta smetuono, so douna.

Da taisa ė kroupīnė potra (so pėino).

Kateguorėjė:Zopės
Kroupā

thumb|240px|Mėižiu kroupā

**Kroupā** ī jiedėmou pataisīti kuokė java grūdā. Nū grūdū kroupā skėras, ka anėi ėšaižīti nug lokštū ī, ėšvalīti, sīkēs da ė sotropinti, aptrinti.

Jiedėmou Žemaitėjuo tonkiausē taisīti perlėnē (mėižiu), avėžėnē, grėku, sūru, manu kroupā. Ėš kroupu tonkiausē taisa kuošė, ded i potras, zopės (pvz., kroupīnė), šiopėnius. Tink ė paukštiam lesintė.

Kateguorėjė:Jiedis
Babka

thumb|200px|Babkas krūms ė lapā

**Babka** kėtap da ***babkos, lauros*** () ī tuokis visžalis medis aba dėduoks krūmalis, kėlėma nug Vėdoržemė jūras kraštū.

Ožaug lėgo 10-15 m aukštoma. Žėivie līgė, roda ī. Vainėks tonkos, kūgė skvarmas. Lapā  6-20 cm ėlgoma. Žėidā mažiokā, geltuoni.

Ciels babkas augals pilns tuokė eterėnė alėjė, nug katruo ēn gers smuoks. Tūdie babas lapā nug sena dėdlis pagards ī. Anon ded i zopės, taisuoma mēsa, kuonservus, marėnatus. 

Kateguorėjė:Medē
Kateguorėjė:Žuolīnā
Markīnė

thumb|240px|Trinta markīnė

**Markīnė** aba ***muorkīnė*** ī tuokė zopė, katra taisa daugomuo ėš marku. Taisa ėš mēsuos aba grību rasala, bolbiu, pjaustītu marku, pagardū.

Tink jiestė so douna, silkė.

Prancūzėjuo markīnė tautėnė zopė ī.

Kateguorėjė:Zopės
Žovīnė

thumb|240px|Žovīnė

**Žovīnė** ī zopė, katra taisa ėš žovėis. Tuokē zopē tink geriausē švėižē pagauta žovės (īpatingā pūkē, ešerē, šapalā, rodakės, sīkā) nuor gal būtė ėr šaldīta. Ana nūskot, ėšvala, sopjausta šmuotās ė ded i ondeni. Da prīded droskas, pėpėru, babkas lapu, petrošku, cėboliu lāšku, krapu, pastarnuoku, padegintas dounas plotas, kėti da so žovīnė verd ė bolbės, markus, cėbolius. Svarbo ī žovi naparvėrtė, ka ana naėštežtom, ka nedingtom anuos smuoks (tam rēk vėrtė ont mažuos ognėis, 7–20 mėnotiu).

Jied žovīnė so bolbėm, douna. Lietovuo žovīnē daugiausē liuob vėrs pamarė, pajūrė žmuonis.

Kateguorėjė:Zopės
Andriejos Piontkuovskis

*Piontkuovskis Andriejos Andriejėvėčė*' (, g. 1940 m. bėrželė 30 d., Maskvuo, TSRS) ī Rosėjės muokslėninks, matematėks ė puolėtuoluogs. Īr parašė̄s zars 100 muoksla darbū aple taikuoma matematėka. Īr parašė̄s šmuota knīngu aple Rosėjės prezidėnta Vladėmėra Potėna.

Kateguorėjė:Rosėjės žmuonis
Kateguorėjė:puolituoluogā
Apkaklė

thumb|200px|Marškėniū apkaklė

**Apkaklė** aba ***apkaklie, kalnierios*** ī kuokė rūba (marškėniū, kailėniū, soknės, švarka) dalės, katra skėrta sergietė kakla, ka anon naparpūstom vies, nāpdegintom saulė, ė panašē. Būn ėš tvėrtesnės medegas, kartūna, aba so vėdou isiūta plastmasė, ka laikītūs statē. Seniau tonkiausē apkaklės, ka stuovietom, liuob krakmuolītė. Apkaklė paprastā žemīn leidas atlapās.

Kateguorėjė:Apriedā
Atspars

thumb|240px|Tėlpta atspars

**Atspars** ī kuokis baslīs, štolps, katros paspėra kuoki bodīnka, ka ons tvėrtau stuovietom. Paprastiausis atspars īr īžolnē i sėina aba štolpa ispėrts baslīs. Atsparā īr ė štolpā, ont katrūm kas tā laikuos (pvz., laidā, stuogs, tėlpts, balkis).

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Atvarslā

thumb|240px|Ož atvarslu laikuoms arklīs

**Atvarslā** ī tuoki šikšnėnē (aba kėtuokės medegas) dėržielē, katrās ēn valdītė arkli a kuoki kėta gīvuoli. Vėins atvarslū gals varsloujams prī kamanu par žāslus, aba prī apnasrės, vuo kėts, ožlėnkts gals palėik vadeliuotojou. Ratūs siedėns vadeliuotuos aba balnė rātelis atvarslās arkliou gal duotė vairius znuokus – stuotė, biegtė spierē aba lietā, soktė i šuona ė panašē.

Kateguorėjė:Gīvuoliū transpuorts
Baltnuotrīnė

thumb|200px|Baltnuotrīnė

**Baltnuotrīnė**, kėtap ***baltnuotrielė, baltnuotnierė*** () ī tuokė žuolie, muokslėškā katra prīgol prī nuotrelėniu augalū (*Lamiaceae*) šeimuos.

Tas augals daugiametis ī, 20-40 cm aukštoma, golsta šaknėm. Stombris ketorbriaunis, statmens ė plaukouts. Lapā dontītās kraštās, apaugė̄ plaukielēs. Žėidā bakuotē, balti, solindė̄ i lapu pažastis, ėšruod kap lūpas. Anūs bėtis rond daug nektara.

Žīdia baltnuotrīnė nug gegožė lėgo vielība rodenė. Aug vėsor patuoriūs, pažiuogriūs, šiokšlīnūs, krūmūs, daržūs. Žėidus rėnk kap liekvarsta.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Brags

thumb|250px|Brags

**Brags** aba ***barags*** ī tuokis ont kartiu kėlnuonams bodīnks (stuogėnė) šėinou, torpėm, šiaudam kriautė. Tas brags īr ont ketoriū stoiniu, so stuogo. Kap ožēn lītos, žmuonis spierē ėšēn i laukus ė sokraun šėina i bragus – anūs tas nasolīn.

Brago da vadėn ė šiaudū žaga.

Kateguorėjė:Bodīnkā
Kateguorėjė:Žemės ūkis
Barškīnė

[thumb|160px|Sokama [tarškīnė]]
thumb|160px|Barškīnė ėš Pėitū Amerėkas

**Barškīnė** (kėtap *barškals, tarškals, tarškīnė, brakals, skrabals, plerškīnė*) ī tuokis vėsap tarškons, barškons, žaržons dākts – ana nauduon gruojėmou, žaidėmou, gīvuoliam. Barškīnės doud žaistė vākam, anas rėš gīvuoliam pu kaklo, ka anėi gėrdietūs, kamė ī. So vairiuom barškīnėm tepuogė žmuonis mozėkoun. Barškīnės meistraun ė paukštiam (īpatingā špuokam), žvierim baidītė ėš suodnu, daržū, laukū. Seniau prīš pat Velīkas, par Dėdlė̄ji Ketverga kap nabskombėn varpā, bažninčiūs liuob barškintė medėnėm barškīnėm (tarškīnėm) vėituo varpieliu. Prī arkliū pakinktu taisa žaržuolus.

Barškīnės dėrb patės vairiausės – medėnius (ousė) varpielius, pūslės so žėrnēs, sokamas, barškontės nug viejė.

Kateguorėjė:Mozėkas instromentā
Kateguorėjė:Dāktā
Brūklīs

thumb|245px|XIX o. Škuotėjės puolėcėjės nauduoti brūklē

**Brūklīs** aba ***viezdos*** ī tuokis, patsā paprastāsis gėnklos – dėdlė drūta lazda, žagars, tuoras vėrbs, strīps. Tas ī seniausis žmuonėjės gėnklos, patiuo senuobie bovė̄s na tėktās ėš medė, bet ėr ėš žvieriū kaulu. Brūklēs žmuonis liuob kariautė, gintėis nug žvieriū, paskom tas palėka labiau dākts žvierim, šonėm baidītė, gīvuoliam vaikītė, nuors sosipīkė̄ žmuonis tebnauduon brūklius ka vėins ontra vanuotom. Brūklē (daba tonkiausē metalėnē) ī tonkē nauduonams ginklos vairiū bandėtu kuovūs, jaunėma terposavė mūštīnies.

Kateguorėjė:Gėnklā
Apnasrė

thumb|180px|Žėrgs so apnasrė

**Apnasrė**, kėtap da ***apnasris, apnarslis*** ī tuokis ožmuovs ont kuokė gīvuolė (arklė, karvės, avėis, šonė) galvuos, ka anon būtom galėma vestė, valdītė. Tonkiausē apnasrė būs šikšnėnė, nuors daba dėrbama ėš vairiū medegu. Arkliou apnasrė vėsū pėrm rėšama vedėmou aba prīrėšėmou, vuo vadeliuojėmou rėš kamanas. Apnasrė sodara dėržos, jousiams ont snokė („nasrū“), mažesnēs dėržielēs sojongts so kėto dėržo, katros jousa kramė ož ausū.

Kateguorėjė:Gīvuoliū transpuorts
Borna

thumb|160px|Borna

**Borna** ī žmuogaus kūna dalės – toštoms terp lūpu ė lielės. Ta ī galvuo esontė vėita, katra naudonama daugomuo jiedėmou, alsavėmou, rokavėmous. Borna pasidara terp apatėnė ė vėršotėnė žondėkauliu, ėš prėikė ožsidėnga lūpuom, dontenuom ė dontēs. Vėršou toria tuoki dongti – guomori, vuo bornuos apatiuo lėižovis ī. Tūliau borna parēn i lielė.

I borna dedams jiedis pradiuo dontēs sokromtuoms ī, sovilguoms seilėm, lėižovio nūstomiams tūlīn i lielė. Par borna tepuogė vīkst alsavėms. Vuo ėšalsoujont vuora par balsa stīgas ė lėitont lėižovi prī skėrtingu bornuos vėitu gaunas balsos.

Sīkēs borna vadėn ciela veida (daug vairiū svieta tautū nauduon ton pati žuodi bornā ė veidou).

Žvieriū, gīvuoliū bornas paprastā šauka ***nasrās***.

Kateguorėjė:Kūns
Delna

thumb|160px|Delna

**Delna** ī ronkas vėdėnė dalės, esontė terp rėiša ė pėrštu. Delna sočiomp, drūtā laika kuoki dākta. Solėnkta delna vuo do delno palėik saujė, katruo gal laikītė kuoki skīstėma aba bėrala. Ėštėistas delnas mošont vėina i ontra gaunas pluojėms.

Kateguorėjė:Kūns
Derlios

thumb|160px|Bolbiu derlios

**Derlios** ī vėsos par vasara (vuo kėta čiesa) ožaugė̄s skaitlios vaisiu, grūdu, daržuoviu ė kėtuokiu augalū germenū. Paprastā derlios ėš laukū, daržū ė suodnu ėmams vasaras pabonguo (rogpjūti) ė rodenė pradiuo (sieji, spali). Dėdlė̄jė derliaus ėmėma čiesā ī rogpjūtė, šėinpjūtė, linrautė ė bolbiakasis.

Tepuogė derliom šauka ė rėišotū, grību, ougu par sezuona sorinkta skaitliu.

Derlingoms ī žemės ėr augala puojiegis neštė kū daugiau vaisiu. Derlingoma žmuonis dėdėn trēšont augalus, anūs prīveizont nū piktžuoliu, kenkieju, gerā laistont.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Dvuolkis

**Dvuolkis** aba ***dvuolėkis*** ī 5–6 guorčiu sėiks grūdam sėikietė.

Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Druobolė

thumb|240px|Druobolės i luova kluotė

**Druobolė** aba ***druobolie*** ī medegas šmuots, katra kluoj i luova (dvėlinkė – tas ī, patalū ožvalkals). Seniau paprastā ana liuob kluos ont šiaudū, šėina, daba tonkiau ont čiožėnė, minkšta suofas aba luovas pavėršė. Druobolės onkstiau liuob būs lėnėnės, daba tonkiausē medvilnėnės, retiau sėlkėnės, bet kap ėr onkstiau bavēk vėsūmet baltas.

I druobolė liuob vīniuos nabašninka ė tap ana goldīs i graba.

Da žemaitiūs druobolė šauka medegas šmuota, katramė nešiuoj šieka, šierala, skėidras vuo kuokius kėtus smolkius dāktus.

Kateguorėjė:Medegas
Esīs

thumb|200px|Esē

**Esīs** aba ***asīs*** () ī tuokė triaušiu rūšės. Stombrē anūm tėisi, našakuoti, ožaug lėgo 60 cm aukštoma. Ta žuolie šiorkšta, narouta, aštrė ī. Aug prī smėltiu, balūs, šalėp šalteniu, lėnkūs, kėts nū kėta čėrška.

So esio šveita soulus, stalus, poudus, šaukštus. Tink darīmou rodā.

Kateguorėjė:Augalā
Pavardie

**Pavardie** (da sīkēs ***gadnastė, gadnastis***) ī žmuogaus gėmėnies vards, katra ons gaun ėš sava tievū. Baltū kraštūs pavardie parēn nug tieva gėmėnies, vuo kap katrūs vėitūs žmuogaus gaun muotīnas aba abėjū tievū pavardės. Kap muotrėška apsiženėj, tap ana gaun sava vīra pavardė.

Lietovuo tonkē cielam kaimė liuob gīvens žmuonis tuokė patė pavardė, palē ana rasės ė kaimu vardā.

Lėgo kap žmuonim pradiejė dalintė pasus, pavardie nabova kuokis ta nūsistuoviejė̄s žuodis: vākus tonkē šauks palē anūm tieva varda, muotrėška – palē anuos vīra varda. Žmuonis pavardies vėituo tonkē tūrės pravardė.

Kateguorėjė:Vardā
Gaisrėnė

thumb|235px|Gaisrėnė Rosėjuo

**Gaisrėnė** ī tuokis bodīnks, katramė bodi gaisrėninkā, stuovi anūm teknėka gaisram gesintė. Gaisrėnie stuov gaisrėnės mašėnas, i anas pėlduoms ondou ė gesėnėma skīstėmā, laikuomi gaisra gesėnėma ė kėtuokės pagelbas rakondā.

Gaisrėnė nug sena liuob būs patėm miesta cėntrė, ka spierē gautūm žėnė aple gaisra ė spierē galietom važiuotė anou gesintė. Paskom gaisrėnės atsirada ė dėdlesniūs kaimūs, prī dėdliū gėriu (tonkē so apvaizas buokšto).

Kateguorėjė:Bodīnkā
Karelėjė

thumb|200px|Karėlėjės žemės

**Karelėjė** ī žemė šiaurės vakarū Rosėjuo ė rītu Suomėjuo. Karelėjuo nug senuobės gīven fėnougru tautū žmuonis karelā, katrėi ruokounas karelu kalba.

Karelėjė par sava istuorėjė prigolė Naugarda respoblėkā, Suomėjē, Švedėjē ė Rosėjē. Dabā daugoms Karėlėjės pakliūn i Karelėjės Respoblėka Rosėjuo.

Kateguorėjė:istuorėjė
Kateguorėjė:Rosėjės respoblėkas
Geronkštis

thumb|140px|Aptėnė geronkštės

**Geronkštis** (dgs.; vns. *geronkštės*) ī tuoki dontis, katrėi aug dontū lonka pabonguo, gėliausē bornuo. Anėi stuoriausi ė dėdliausi terp vėsū dontū, so kelēs gomborēs jiediou trintė. Pas žmuogu būn 12 geronkštiu, nuors patīs paskotėnē („pruotėnē dontis“) ėšdīgst ne vėsiem.

Geronkštis skėrtas jiedė trīnėmou, smolkėnėmou, gormoliavėmou.

Kateguorėjė:Kūna narē
Gėmbė

**Gėmbė** ī kuokis medėnis kablīs, kouls, ikalts i sėina, katros skėrts drabožėm, keporėm, virvėm, abrūsam, vėsuokim rakondam ė dāktam kabintė. Tonkiausē gėmbės nomūs būn prīmenie, katruo žmuonis laik stuoresnius apriedus, tepogė vėrtovie, katruo rēk ėškabintė abrūsus, somtius, kėtuokius rakondus.

Žemaitiūs so gėmbė mieriuoj kuoki sosisokusi dākta, soski: rokoun *kūdas kap gėmbė; ons sosirėitė̄s kap gėmbė; mēsa kėita kap gėmbė; kiaulės sodžiūvosės kap gėmbės*.

Kateguorėjė:Dāktā
Gėrgždielie

**Gėrgždielie**, kėtap da ***grėžos, gėrgžda, gėrgždos*** () ī kaulu sānariu gėrgždiejėms. Gėrgždielie gal būtė paprastiausē azuota borbolieliu spruogėniejems sānariu skīstėmė – ana nesonkē galėma padėrbtė kėitiau solėnkus aba timpteliejus pėršta. Bet tonkiau gėrgždielė šaukiams nūlatėnis kuokė vėina sānarė (petėis, alkūnės, kelė) aba daugelė sānariu treškiejėms. Ons rondas diel vairiū sānariū lėgū (pvz., artrėta), sānarė gėrnielės ėšnīrėma, ėšsidievėjima.

Kateguorėjė:Lėgas
Gīvībė

**Gīvībė** ī kuokė gīvata bovėms palaikont pati savė, augėms, gausėnėmāsis, gīvata lāsteliu svēkoms. Gīvībė terp žmuoniū ė žvieriū pasirēšk kap kostiejėms, alsavėms, šėrdėis mošėms (platiau – kap kraujė, kėtū skīstėmu kostiejėms, tekiejėms), svāmingoms (svāmies toriejėms), jiedėms. Smolkesniu gīviu, grību, augalū gīvībė rēškias par anūm augėma, jiedė mediagu siorbėma, vešloma (augalū). Gīvībės pabonga smertės ī – tūmet sostuoj vėsi gīvībėnē vīksmā, gīvats vėrst i nabvēkiantė uorganėnė mediaga, praded ėrtė, pūtė.

Bėndrā ruoduo gīvībė rēšk bikuo kostiejėma, jodroma, svēkoma, žvaloma, tūdie gal būt rokounama ėr aple mėsliu, kuokės vėituos, ondėnė gīvībė. Gīvo šaukiams tuokis žmuogos aba gīvis, katros ne tėktās nie mėrė̄s, bet katros svēks, žvalos, kostos.
Gozėks

thumb|240px|Vairē gozėkā

**Gozėks** ī tonkiausē apvalos, retiau ėšėlgs dākts, skėrts drabožiam aba kėtuokiam audeklū šmuotam sosegtė. Gozėkā būn ėš vairiū medegu – plastmasėnē, metalėnē, medėnē, kaulėnē, mondresni puošti brongiasēs metalās, emalio. Gozėks siūlās prīsiūnams prī vėina audėnė šmuota, vuo kėtuo posie parneriams par tam tīčiuom padėrbta skīlė.

Senuobie gozėkā bova labiau kap papoušėms, tėktās paskotėniuo gadīnie iemė plistė kap būtėna rūba dalės – daba gozėkās seg marškėnius, švarkus, kelnės, ožseg kėšenės.

Kateguorėjė:Dāktā
Miltā

thumb|240px|Grėku miltā

**Miltā** ī nuognē pluonā sosmolkinti (somalti) grūdā. Miltus Lietovuo tonkiausē mal ėš kvėitiū, rogiū, retiau ėš žėrniu, grėku, kokorūzu, mėižiu, sūru. Miltā ī vėina svarbiausiu medegu jiediou taisītė – ėš miltu, somaišītūm so ondenio gaunas tešla, ėš katruos dėrbami vairē kepalā ė vėralā, ėš miltu minka douna, maiša kleckus.

Senuobiškiāusis miltu malėms – trīnėms terp kūliu aba gėrnu ī. Paskom miltu malėmou pradiejė būdavuotė melnīčės, katrūs grūdus mal terp dėdliū gėrnu.

Kateguorėjė:Jiedis
Ėngrėjė

thumb|right|299px|Ėngrėjė Lenėngrada sritie, Rosėjuo.

**Ėngrėjė** (, , ), da žėnuoma kāp **Ėngermanlandėjė** (, ), **Ėžuorėjė** () -  ī istuorėnė žemė šiaurės vakarū Rosėjuo, i pėitū šmuota nug Karelėjės, katruo nug senuobės gīvena fėnaogru tautas vuodā ir ėžuorā.

Kateguorėjė:istuorėjė
Kateguorėjė:Rosėjė
Ougīnė

thumb|240px|Vīšnīnė

**Ougīnė** ī tuokis jiedis (vėrals), taisuoms ėš ougu aba vaisiu. Ougīnē ougas aba vaisius nūplaun, ožpil sokrom ė vėrd vis pamaišont ont mažuos ognėis. Kap ougas soverd i tuokė kuošėkė, ougīnė oždara i stėklānius aba poudīnės.

Ougīnės tonkiausē taisa ėš avietiu (avietīnė), vuobūliū (vuobūlīnė), grūšiu (grūšīnė), mieleniu (mielėnīnė), brokniu (broknīnė), vašuokliu (vašuoklīnė), slīvu (slīvīnė), vīšniu (vīšnīnė), braškiu (braškīnė), žemougiu (žemougīnė), retiau ėš gaidougiu, agrasu, šermokšliu, vaivuoru ė kėtuokiu ougu.

Ougīnė ne tėktās gardomīns, bet ė liekvarsta nug vairiū lėgū (īpatingā sluogū, paršalėma).

Kateguorėjė:Jiedis
Ėnkartis

thumb|200px|Ėnkartis

**Ėnkartis** ī tuokis dėržielis, katros rėšams šoniou ont kakla. Ož ėnkartė galam šoni pajėmtė, tepuogė prī anou galam prīrištė saita aba lenciūga.

Kateguorėjė:Dāktā
Jousta

thumb|240px|Rosėškas joustas
**Jousta** ī medeguos šmuots, katrou sojousiams kuokis rūbs. Tonkiausē būn jousta, katra jous vīrā ont jousmenė (dėrža vėituo), ka laikītūs kelnės ė marškėnē. Da būn platės joustas, katras nešiuon tiktās par švėntės – anuos tonkiausē būn austas (ėš sėlka), vairē ėšrašītas, anuom jousias ėšėlgā par peti.

Joustas būn austas aba pintas ėš vėrvaliu. Galā poušti kotās.

Jousta liuob būs dėdlē svarbos dākts žmuogou – i jousta vīniuos tik ka gėmosi vāka, anou nešiuos par švėntės, svuotba, jousta pajousta pakas nabašnėnka. Joustas liuob aus sava pasuogā panas.

Kateguorėjė:Apriedā
Kalmautis

[thumb|240px|Kalmautis [Rītū Timuors|Rītū Timuorė]]

**Kalmautis** aba ***kalmautīs*** ī žiuogris aba medis, ont katruo ožmaun nūdėrta gīvuolė kaili, ka tas gerā ėšdžiūtom.

Kateguorėjė:dāktā
Kamonts

thumb|200px|Kamontā

**Kamonts** ī medėnė pavalkū dalės. Kamontus maun arkliou ont kakla, ka būtom daugiau jieguos, kap rēk artė, akietė, trauktė ratus. Kamontās pakinkīts arklīs mažiau ėšvargst, daugiau apkruovėma kliūn ne gīvuolė kaklou, bet nogarā ė joustā.

Kamontus dėrb ėš berža, vinkšnas medė.

Nuors padabnus kamontams dāktus dėrba jau senuobės Ruomuo ė Terpopie, kap daba žėnuomi kamontā radas senuobės Kėnėjuo, vuo par Vėdorėnė Azėjė VIII o. anėi pakliova i Euruopa. Tuokis ėšradėms geruokā palėngvėna žemės ūki, leida spieriau ėšdėrbtė laukus.

Kateguorėjė:Gīvuoliū transpuorts
Karalios

thumb|200px|Romonėjės karalios Ferdėnands I-āsis

**Karalios** (aba ***ciesorios***) ī aukštāusis šalėis valduovs, katros paprastā ožėm valdė palē sava gėmėnė. Tradėcėškā ons ī sava šalėis gaspaduorios ė karaliaun vėsa sava omžiu. Daba tuokis valdėms, kap karalios vald vėskon ė nie nikap apžabuots, šaukiama „absoliotėnė muonarchėjė“. Bet jau nug XIII–XV omžė Euruopuo pradiejė rastėis šalis, katrūs karaliaus valdė ėmė mažintė parlamėnts – tuoki kraštā ī „parlamėntėnės muonarchėjės“. Daba svietė sava karalius tabtora Jongtėnė Karalīstė, Švedėjė, Belgėjė, Olandėjė, Ispanėjė, Maruoks, Nuorvegėjė, Sauda Arabėjė, Tuonga, Tailands, Kambuodža ė da kelės šalis, tepuogė šmuots vairiū karalīstiu, katras pakliūn i kėtuos šalėis valdė.

Skėrtingūs kraštūs žuodis karaliou būn skėrtings – ons da vadėnams caro, ėmperatuorio, radža (aba maharadža), šeicho, kaisuoriom, kalėfo, chano, farauono, šacho, ė kėtap. Tonkē būn, ka kap rondas naus vards karaliou, onktesni vardā palėik mažesnēs ož anou. Tap pvz., notėka Lietovuo, katruo senuobėnis žuodis valduovuo *konėgs* (ėš germanu *konung*) pajiemus žuodi *karalios* (par lėnkus, nug Karuolė Dėdliuojė), palėka konėgākštio – tas ī, valduovo, katros mažesnis ož karalio.

Senuobėniūs šaltėniūs vėsi Lietovuos valduovā šaukti karalēs (), bet paskom nūstuojė tuokis papratėms karalēs šauktė tėktās tūs, katrūs pašvėntėna puopīžios. Tap vėins tėktos Lietovuos karalios bova Mindaugs, ba Vītauts Dėdlīsis napaspiejė būtė karounouts, vuo terpokarie Mindauga II-ojė puoslaugė bova atsisakīta.

Kateguorėjė:Valduovā
Trīs Karalē

thumb|240px|Trīs Karalē. 1890 m. abruozdielis

**Trīs Karalē** ī žėimas švėntė, katra kuožnās metās švėnta sausė 6 dėina. Tas ī čiesis, kūmet ožsibėng Šv. Kaliedu (saulės pagrīžėma) švėntės, ėr ėš Trījū Karaliu žvāzdiū žvāzdīna ėm veizietėis, ka dėina jau daras ėlgesnė (žmuonis rokoun, ka ont Trījū Karaliu dėina paėlgie par gaidė žingsni).

Par Tris Karalius liuob būs papruotīs parsirėngtė ė vākštiuotė par žmuonis, prašītė duovenū, ūliavuotė (tas daugomuo vāku zabuova). Ont nomū doru žmuonis ožrašīs tris krīžalius, katrėi senuobie rēškė, ka vieliu čiesis bėngės ė vieliū nabožpraša daug i nomus.

Krėkštiuonībie Trīs Karalē (aba Trīs Magā) ī ėš Persėjės atkakė̄ Kaspars, Merkelis ė Baltazars, katrėi pėrmė̄jė antlonkė tėktās gėmosi kūdėki Jiezo, ėr anam atnešė duovenū – auksa, smilkalū ė mėras.

Kateguorėjė:Šventės
Karasėns

thumb|200px|Sluovėks karasėna

**Karasėns** ī tuokė medega (skīstėms), dėrbama ėš naptas. Tas ī degos onglėondenėlis, katros gaunas, kap napta kaitėn 150–275 °C temperatūruo.

Karasėns pėlams ka degtom i liktarnas, pečiu kūrenėmou. Da so karasėno žmuonis liuob trūcītė otis, blakės.

Kateguorėjė:Medegas
Kinkėmā

thumb|240px|Arklė kinkīmā

**Kinkėmā** ī vairē dāktā (dėržalē, lenciūgā), katrās kinkuoms kuokis gīvuolis (paprastā arklīs aba jautis) i ratus, ragės, kuokius padargus.

Arklė kinkėmā būn tuoki:
* kinkėmā so kamontās ė lonko – sosided ėš pavaržu, sāspronda, apnasrė so žāslās (brėzgėlā), atklapas, lonka, kamonta, pakontės, pakeltėnės (vėršou ėr apatiuo), balnalė, atvarslu, ėinu;
* kinkėmā so plieškėm – sosided ėš dėšlė, apnasrė so žāslās (brėzgėlā), kaklėninka, plieškiu (kartėninka ė krūtindėržė), balnalė, atvarslu, vėržiu.

Arklė kinkīmā prīgol nu tuo, a darbou, a ėšēgā anėi skėrti. Ėšēgėnē kinkėmā būs dailē poušti, so žvangotēs.

Žemaitiūs arkli tonkiausē liuob kinkīs kamontās so vėržēs.

Kateguorėjė:Gīvuoliū transpuorts
Kėpis

thumb|200px|Kėpis (okrainėitėškos)

**Kėpis** (kėtap ***kėpė, kėpalis***) ī tuokis senuobėnis nedėdlis medėnis ėnds so ronkėna. Ons gīvenėmė liuob platē nauduots bova – karvėm milžtė, šonėm, veršalėm gėrdītė, bornā, veidou, ronkom praustėis, paršam juovala piltė, solā leistė, perenie piltė ondeni, ė panašē. Paskom kėpius pamainė vairē viedrā ė bliūdā.

Kateguorėjė:Rakondā
1863 metu sokėlėms

thumb|150px|Sokėleliu herbs

**1863 metu sokėlėms**, žemaitiūs da šaukts ***klausotmetio*** (ba sokėlelē vėsūmet liuob klaus, kamė ī cara karioumenė) bova sokėlėms Lėnkėjės ė Lietovuos bovosės valstībės vėituo (tas ī: Lėnkėjuo, Lietovuo, Okraėnuo ė Baltarosėjuo) prīš Carėnės Rosėjės valdė, katros vīka nug 1863 m. sausė 22 d. lėgo 1864 m. balondė 11 dėinas.

Sokėlėms kėla diel vairiū prīžastiū: žmuonis nenuoriejė ētė i rekrūtus (25 metam i carėnė karioumenė), vėsuo Euruopuo prasidiejė kuovės diel liousībės, tūdie ė lėnkā nuorėjė atkortė sava šali, Rosėjė kariava Krīma karė, vuo Onglėjė pradiejė kostintė sokėlėma Rosėjės vėdou, tep nuoriedama laimietė vaina.

I sokėlėma iejė daugomuo puonā, lėnku karėninkā, konėgā. Sokėlielē kostėna ė paprastus žmuonis dietėis i sokėlėmā ė žadiejė, ka jēgo laimies, palėks „valnās lėnkās“. Sokėlelē („klausotē“) ožiemėniejė miestalius, ginklu skladus, žandarėjės, poldėniejė carėnė karioumenė. Sokėlėmā vadā bova Kuostos Kalėnauskis, Zėgmos Sierakauskis, Ontuons Mackevėčė.

Sokėlelē pralaimiejė – bova pakartė aba ėšvežtė i katuorga, anūm žemės nūsavėntas. Bova oždarīta daugoms katalėku bažninčiu ė vėinoulīnu, oždrausts rašīms luotīnėškuom raidėm, i Lietova ė Lėnkėjė atkrausīta daug rosu, īpatingā staravieru.

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Kateguorėjė:Lėnkėjė
Klebets

thumb|240px|Klebets

**Klebets** (*leketoks*) ī tuokis rakonds vėrvėm (šniūram) ė pantėm vītė. Tas ī kap tuokė medėnė melnīčielė so ragās, katra taisas prī sėinas. Kap ana sokas, tap sosivej vėrvė.

## Nūruodas
* Vėrviu vėjėms so klebeto

Kateguorėjė:Rakondā
Knabeklis

thumb|240px|Knabeklē

**Knabeklis** ī tuokis rakonds, skėrts nerėmou. Tas ī paprasts dākts – ėšėlga ronkenielė ė metalėnis aba medėnis gals, so trompo knabio (kablio) ont patė gala. So knabeklė galo ėštraukėniej siūla ė tap nera nerėni.

Kateguorėjė:Rakondā
Koreka

**Koreka** () ī miestalis pėitū Italėjuo, Kalabrėjuo, Kozencas pruovincėjuo, Amantiejės savėvaldībie, ont Tirienu jūras kronta. 2017 metās Korekuo gīvena aple 700 žmuoniū. Miestalis robežiounas so Kampuora San Džiuovanio ėr Amantiejė. Korekas žmuonis daugomuo ožsijėm torėzmo, smolkė jiedė, baldu, apriedu gamība. Stuov Šv. Aniuolu Panas bažninčė (1965 m.), Aniuolu Maduonas ākštie, senuobėškos Turjelas buokštos. I rinki nug Korekas īr orvū, vuo jūruo – rėfu (oulū).

## Dalis
Koreka sosided ėš tūn daliū:

## Abruozdielē

File:Coreca - Chiesa della Madonna degli Angeli novembre 2017.jpg|Korekas Šv. Aniuolu Panas bažninčė
File:Coreca - Piazza vista serale.JPG|Korekas aakštie vakara čiesi
File:Coreca Veduta Notturna dalla Piazza.jpg|Korekas aakštie nakti
File:Turriella di Coreca vista dalla Piazza anno 2017.jpg|Torjelas buokštos
File:Baia di Coreca 2.jpg|Korekas atsala
File:Coreca - Spiaggia la Scogliera.jpg|Korekas pajūris pry La Skoljėras

Kateguorėjė:Italėjės miestā
Sabrėna Ferili

thumb|200px|Ferili Sabrėna 2022 m.
**Ferili Sabrėna** (); g. 1964 m. bėrželė 28 d. Ruomuo) īr Italėjės kėna ė tētra aktuorė.

## Gīvenėms
Sabrėna Ferili gėmė nomū šeimėninkės ė komunėstu puolitėka šeimīnuo. Pėrma dėdlesni vaidmeni kėnė gava 1991 m., kumet sovaidėna fėlmė „Rauduonplaukis amerėkuons“, vuo 1993 m. fėlms, katramė vaidėna Sabrėna, „Maniaka dėinuoraštis“ bova ruodīta Berlīna kėna festėvalie. Aktuorės ižīmoms auga, 1996 m. ana sīkiom so Pipo Baudo ė Valerėjė Maca vedė puopolēri Sanrema mozėkas festėvali.

Ana īr sokūros daugiau kap 70 vaidmenū kėnė ė televėzėjuo, tepuogė tētrė.

## Vaidmenis kėnė

* Portami la luna (1986)
* Caramelle da uno sconosciuto (1987)
* Rimini Rimini (1987)
* I picari (1988)
* Il frullo del passero (1988)
* Il volpone (1988)
* Rimini Rimini 2 (1988)
* Night Club (1989)
* „Rauduonplaukis amerėkuons“ (1991)
* La strada di Ball (1991)
* Piccoli omicidi senza parole (1991)
* „Muotrėškas ėš pakraigė“ (1992)
* Vietato ai minori (1992)
* Naufraghi sotto costa (1992)
* „Maniaka dėinuoraštis“] (1993)
* Donne in un giorno di festa (1993)
* Il giudice ragazzino (1994)
* Anche i commercialisti hanno un’anima (1994)
* La bella vita (1994)
* Vite strozzate (1996)
* Ferie d’agosto (1996)
* Ritorno a casa Gori (1996)
* Arance amare (1997)
* „Tu joukėis“ (1998)
* „Puons 15 rotoliū“ (1998)
* I fobici (1999)
* Le giraffe (2000)
* Le ali della vita (2000)
* A ruota libera (2000)
* L’acqua… il fuoco (2003)
* Christmas in love (2004)
* Eccezzziunale veramente – Capitolo secondo… me (2006)
* Natale a New īork (2006)
* „Ciels omžios prīš akis“ (2008)
* I mostri oggi (2009)
* Natale a Beverlī Hills (2009)
* Vacanze di Natale a Cortina (2011)
* La grande bellezza (2013)
* Io e lei (2015)

## Apduovėnuojėmā
right|thumb|170px

## Nūruodas

* Ofēcėlė svetainė
* IMDb pruofėlis

Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Kateguorėjė:Aktuorē
Kobėnīs

**Kobėnīs** ī bikuoks dākts so kompo, ožlėnkto galo. Ta gal būtė kartės viedrou ožkabintė, kap rēk ondeni semtė, tepuogė rakonds šėinou peštė, gėmbė, rakonds pantiam vītė (klebets), dākts dorėm, longam ožkabintė, rakonds mediu (tonkiausē vuobelū) šakuom prīlėnktė, rakonds vežėmou soveržtė, dākts žovavėmou, ont katruo kimb žovis, ė panašē.

Kateguorėjė:Dāktā
Kuojė

thumb|180px|Muoterėškas kuoji

**Kuojė** ī kūna dalės, katra kuokis padars (žmuogos, žvieris, paukštis, varms ė kt.) gal ētė. Žmuogaus kuojė tora kėitus moskolus ė stuorus kaulus, ba žmuogos ēn dvīm kuojėm ėr anuom kliūn dėdlis sonkoms. Žvierē vākšt daugomuo ketoriuom kuojėm, paukštē – dvījuom (daugoms anūm kuoju gana menkas ī, ba tonkiau skraida, nekap vākšta), vuorā tora 8, vabzdē 6 kuojės, šimtkuojē aple 30 kuoju, vuo ī da ė daugiau torantiu padarū.

Žmuogaus kuojė sosided ėš tūn daliū:
* reitā (šlaunės, kolšis) – vėršotėnė dalės, katra jongas so kūno, vėdėnė anūm dalės – kirkšnis;
* kelē, kelienā – reitu ė staibiu sojongėms;
* staibē (kenklės) – apatėnė dalės terp keliu ė piedu;
* piedas – kuojės atsparā.

Kateguorėjė:Kūna narē
Kuoštovis

thumb|240px|Metalėnis kuoštovis

**Kuoštovis** ī rakonds, so katrou galam ėš kuokė skīstėma ėšvalītė kėitas dalalės. Tap galėma kuoštė ondeni nug smiltiu, dromzliu, kėtū nešvaromu, tepuogė pėina, alu, kėtuokius gieralus čīstėtė nug pašalėniu daliū. Kuoštovē būn ėš bliekas, gelžėis, varė, druobės. Kuoštovė skīlotės tora būtė tuokė dėdloma, ka praleistom skīstėma, bet palėktom kėitas medegas vėdou.

Senuobie kuošėmou liuob nauduotė kuokė gīvuolė (tonkiausē avėis) gerā ėšdėrbta kaili.

Kateguorėjė:Rakondā
Krauklėnė

thumb|240px|Krauklėnė

**Krauklėnė** ī pluots krūtėnie, esons terp kraukliu. Ana sauga gīvībėškā svarbius kūna narius – šėrdi ė plautius – nū sožėidėmu.

Kateguorėjė:Kūna narē
Kratīklė

**Kratīklė** aba ***kratīklie*** ī tuokis rakonds – žabs vilnuom, lėnam kratītė prīš verpont. Da tink kratītė spaliam, pakūluom. Tep kratont ėsikrata dolkės, vėsuoki šapā. Kratīklė tor būtė gerā ėšdruožta, ne žalė medė, ba kėtap ont juos ėms pakūlas veltėis.

Kateguorėjė:Rakondā
Koitėnīs

**Koitėnīs** ī tuokis žmuogaus bovėms, kap ons ėm selptė, ruodas, ka galva sokas (tas ī, vaizdos ėm soktėis palē aba prīš dzieguoriaus ruodīklė), svāmie tepuogė selpst, daras kuokto, vimda. Koitėnīs kīln dielē vairiū dingstiū – apsitrūcėjėma, galvuos aba stobora somošėma, smagenū lėgū (auglė), ausėis oždegėma ė pnš.

Koitėnio selpst ė kap katrėi gīvuolē, pvz., avis.

Kateguorėjė:Lėgas
Koitis

thumb|240px|Koitis

**Koitis** ī tuokė medė, katra sosided ėš nuognē tonkē soaugosiu jaunū eglātiu ė pošaliu, iegliu. Tuokis pat lapoutiu mediu mėškelis guojos ī.

## Da veiziekat
* šėls
* eglīns

Kateguorėjė:Medė
Kokloms

**Kokloms** ī tuokė žmuogaus puovīza – nanuors poikoutėis savėm ė sava darbās, nanuors, ka vėsi aplė tavi rokoutous, i tavi veizietom. Platiau rokouont, kokloms ī nanuors prīšgīniautė prīš Dieva (natoriejėms *hyubris*, kap liuob rokoutė grākā), ėšsižadiejėms savėnaudas – gīvenėms tīlē, paprastā, palē papruotius.

Katalėkībie kokloms prīgol prī septīniu dongėšku duorībiu.

Kateguorėjė:Etėka
Kokštara

thumb|200px|Kokštara

**Kokštara** aba ***kokštera*** ī tuokis dākts, skėrts ont nogaras neštė vairius dāktus, našta. Senuobie tokiausē liuob būs kokštara ėš skūras, druobėsm daba būn ėš vairiū, tokiausē kemėniu medegu.

Kokštaras seniau tonkiau liuob nešiuos kriautē, vingrā, žīdā, cėguonā ė vėsė kėtuokė remeslėninkā, prekiautuojē, katrėm rēk vėsūmet so savėm neštėis sava darba rakondus. Ė kokšteras sava pavėrži sosidies pėimenā, bernā. So kokštaruom tonkē liuob ēs rinktė mediu i medi.

Kokštaras tonkē so savėm nešiuojas kareivē. Daba kokštaras žmuonis tonkiausē nešiuoj, kap ēn i keliuonės, žīgius, važioun i ožrobeži, kap važioun kor tās tūliau so dvėratio.

Kateguorėjė:Dāktā
Kūlė

**Kūlė** aba ***kūlie*** ī tuokis dėdlis baslīs, lazda, katra tink mėitou ikaltė. Ėš vėina gala padėrbta kūlė golstē moš, vuo nūpjuovus balkė gala, ėšgrēžus skīlė ė ikalus kuota – moš statē. So kūlė tink ne tėktās mėitus, štolpus kaltė, bet ė kromslius tropintė, oždauštė par kėrvi, kāp ons nagal parkėrstė. Senuobie kūlė ė kap gėnklos bova nauduojama (padabnē brūkliou).

Kateguorėjė:Dāktā
Kolkštėns

thumb|240px|Kuojės kolkštėns
**Kolkštėns** ī tuokis kaulu ėšsikėšėms ont kuoju ė ronku. Kuoju kolkštėnā dėdlesni – anėi ī staibė apatiuo, tūjaus veršom kolnu; par kuoju kolkštėnus jongas staibiu ė piedu kaulā. Ronku kolkštėnā mažesni – anėi ī par rėiša, kor jongas tėisiuojė ronkas dalės so delnuom.

Kolkštėnā ī kap ė miera vėita – rokoun, ka kuokis rūbs (sėjuons, kelnės) ī lėgo kolkštėnu, ka kamė ondens ī lėgo kolkštėnū. Kuoju kolkštėnus, ka anėi ėšsišuovė̄ ī, spierē galėm pamoštė kor tās trinkteliejus aba nūtrintė so batās (klompėm).

Kateguorėjė:Kūna narē
Laipta

thumb|200px|Laiptas

**Laipta** ī kuokis kėits pavėršios, skėrts drūtā pastatītė kuojē. Tonkiausē daruoms ont kuokė pāukštiejėma, katra nēn paržėngtė žingsnio – pvz., lėpont i ratus, par tuora, i kuoki kalna, noma aukšta ė panašē. Dėrbams ėš kūlė, medė, mūra, gelžėis.

Šmuots laiptu sudara laiptas – ilėpėma i kuoki dėdlesni aukštoma.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Lauknešie

**Lauknešie** (kėtap *laukneša, raugtėnės*) ī tuokis senuobėnis medėnis inds – kuodīs so lonketo ont vėršaus – jiediou neštė pas laukūs dėrbontius žmuonis.

Kateguorėjė:Rakondā
Laža

**Laža** tas ī baudžiavuos gadīnie bovė̄s valstėitė darbs puonou; dielē tuokė darba valstėitis tora teisė i sava žemės sklīpa.

Laža Lietovuo radas aple XV o., vuo nug XVI o. lėgė XIX o. jau daugoms valstėitiu iejė laža. Katros bova baguotesnis, tasā galiejė nug lažuos ėšsipėrktė lažpėningēs.

Laža bova vairiausi darbā puona žemie – puona žemės dėrbims, šėinavėms, būdīnku, keliū, tėlptu taisīms, mediu līdėms ė kt.

Kateguorėjė:Istuorėjė
Lėntīna

thumb|240px|Lėntīna ont sėinas

**Lėntīna** ī tuokė lėnta, pagoldīta ėšėlgā spintuo, sekcėjuo, tepuogė gal būtė atskėrā prītaisīta prī sėinas. Lėntīna skėrta ī kninguom, abruozdielėm, vėsuokiausėm rakondam, dāktam sosidietė tep, ka anėi negolietom vėins ont kėta, ka lėngviau anūs būtom galėma soėiškuotė ė paėmtė, tepuogė nuoront anūs dailē ėšstatītė. īpatingā lėntīnas rēkalingas kriautovies, aptiekūs, katrūs rēk spierē rastė kuoki dākta.

Kateguorėjė:Dāktā
Kūltopis

miniatiūra|200px|Kūltopis

**Kūltopis** () ī tuokis paukštis, katros muokslėškā prīgol prī mosėnokėniu paukštiu (*Muscicapidae*) šeimuos.

Ons tora rīškē balta ontoudegi ė oudegas šuonus, vuo oudegas vėdorīs ė galā joudi ī. Pats vėsos balts, joudā šmuotouts par nogara ė sparnus. Kūltopė muoterėška tomsē roda par nogara ė sparnus, galva ė krūtėnė švėisesni.

Lietovuo kūltopis tonkē veizėms paukštis, čiuonās laikas nug balondė lėgo siejės. Būn atvėrūs vėitūs: laukūs, šalėp keliū, kap topi, tonkē kinkčiuo galva ėr oudega. Kėni kūltopis soka kortās ont žemės, pu kūlēs, krūsmeta. Ded 5-6 švėisē mielenus kiaušius, katrus perėn 14 dėinū.

Jied kūltopis daugomuo vabzdius, tepuogė vuorus, srāgis, slėikus.

Kateguorėjė:Paukštē
Kūmas

**Kūmas** (dgs.; kūms ė kūma) ī vāka krėkštījėma tievā. Palē krėkštiuonėška papruoti anėi ī kap ė vāka dūšės tievā, katrėi tora kieravuotė anou muokīma aplė viera (muokītė maldū, krėkštiuonėška gīvenėma taisīkliu, patartė kap ženėtėis ė padabnē). Kūmās paprastā būn do žmuoni – vėins vīrėšks, kėta muoterėška (tonkiausē pats ė patė). Palē katalėku viera kūmās tora būtė patis geri katalėkā, gavė̄ Eukaristėjė.

Žemaitiūs ė papruotīs, ka kūmas par krėkštīnas tora sedietė sosispaudė̄, ka vāka dontis nabūtom reti.

Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Kateguorėjė:Šeima
Maks

thumb|240px|Maks

**Maks** (aba ***makis, mašna, makniauka***) ī kuokis mažos maišioks ėš skūruos, katramė nešiuo pėningus aba tabuoka. Tas būs vīru nešiuojams dākts, kap anėi keliaun i miesta aba miestali.

Maka dėrb tonkiausē ėš avėna aba jautė skūruos.

Kateguorėjė:Dāktā
Makuotrė

thumb|240px|Makuotrė so kūtė vėdou

**Makuotrė** ī tuokė poudīnė, katruo mal agounas. Tas ī tuokis bliūdelis šiorkštio vėdom. I anou sobera agounas ė trin so kuokė medėnė pėistalė. Muokuotrie da sok kiaušius so sokrom, kremus, varškė, mal kanapiu sieklas ė panašē.

Kateguorėjė:Rakondā
Mars

**Mars** ī dėdlē ožkretama lėga (kvaraba), katra sokel tuokė bakterėjė *īersinia pestis*. Senuobie mars sīkēs liuob nuognē ėšplės ė nūsineš daug žmuoniū gīvībiu. Dielē sava smertėlnoma ė kėla tuos lėgas pavadėnėms (nug žuodiu „mėrtė, mėrtės“). Tou žuodio žmuonis liuob vadėns bikuokė nuognē smertėlna lėga, ne tėktās sokelta bakterėjės *īersinia pestis*.

Mara platėn graužėkā, daugomuo pacā, katrėi ta lėga pasigaun ėš blosu. Žmuonis ton lėga gaun nug pacū aba blosu, vuo paskom skleida patis – par uora ėr jiedi. Tonkiausē lėga prasided par 3-6 dėinas, nuor gal ė par kelės adīnas. Prasided koitėnīs, viemėms, kīln karštis, ont lėižovė rondas apnašos, skūra papilkie. Jēb lėga parēn nug ikondėma – ožsikemš ėr ėšpūst limfmazgē, praded sravietė pūlē, jēb nug jiedė – kīln viemėms, trīda so kraujo, jēb par uora – žmuogos kuosiej, skrapliuoj so kraujo. Nagīduoms spierē bėngas smertėm.

Sergontius maro rēk spierē atskėrti nug kėtū žmuoniū, gīdont nauduotė kaukės. Ožsikrietosiu maro nabašnėnkus laiduo atskėruo vėituo (žemaitiūs tuokės vėitas šauktas „mara kapelēs“).

Senuobie Lietovuo mars tonkē liuob siautietė. Nug XIII o. nūlatuos vėinuo ė kėtuo vėituo liuob kils mara epedemėjės. īpatingā dėdlis mars praiejė 1710–1711 metās, par katron žmuoniū napaspiejė net kavuotė. Paskotėnė dėdlė mara epedėmėjė bova Indėjuo 1907 metās.

Daba mars tap nabplint, ba žmuonis gīven švariau, geresnė medėcėna ī, žmuonis gava atsparoma nug bakterėju.

Kateguorėjė:Lėgas
Marškinka

thumb|200px|Pamarginta marškinka

**Marškinka** (kėtap ***bliūzka, bliūzielė***) ī tuokis muotrėšku vėršotėnis aprieds – lėngvos, tonkiausē vėinspalvis, so gozėkās, siūts ėš sėlka, medvilnės, sintetėkas. Gal būtė ė kasdėinėšks, ė švėntėnis rūbs.

Lietovuo pagava plistė pu II svieta vainas.

Kateguorėjė:Apriedā
Mastos

thumb|240px|Mastos

**Mastos** (aba ***oulektės***) ī senuobėnė miera, mieruojama palē žmogaus kūna – nug alkūnės lėgo pėrštu gala. Sotink so 60-66 santėmetrās (tėkslē prīmieruots 66,7 cm). Mastās liuob mieruos druobė, audėmus, tepouogė medė, žmuogaus augoma.

Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Mestėnīs

thumb|240px|Žvejuojėms mestėnio opie

**Mestėnīs** ī tuokis tinklos, katra ožmet ėšėlgā opėis do žmuogo, ė brisdamė ana trauk – tap sosiaut vėsa žovi. Da gal mestėnio žvejuotė ė dėdlie opie aba ežerė, tėktās tūmet ana vilks stuoviedami geldūs, valtīsė. Patsā tinklos paprastā būn 3 slouksniu – kraštėnē retuom akėm, vuo vėdorėnis tonkiuom. Mestėnie žovis gerā istring, ė nabgal nikap ėšplauktė, anas būn sonko ėr ėštrauktė.

Kateguorėjė:Žvejīstė
Mintovā

thumb|240px|Muotrėška mintovās min lėnus

**Mintovā** ī tuokis rakonds lėnam aba kanapim mintė – tas ī, atskėrtė anūm ploušta nug spaliu. Sosided ėš dvījū golstiū medėniu basliū (kraukliu) – apatėnis stuovi tvėrtā ont kuojeliu vuo vėršotėnis (keltovė) tora medėni peili ė kėlnuojas. Paprastesni mintovā statas nūžolnē, anūm pagrinda tiktās vėins gals pakelts. Terp tūm mintoviu kriaukliu kėš lėnus ė tūmet so vėršotėnio krauklio anūs min (tonkē dauža so ton krauklio). Tap ėšmintus mintovās lėnus tūmet da brauka.

Mintovus paprastā dėrb ėš ōžoula, ousė, berža, anūm kuojės – ėš alksnė, eglės, pošėis.

Kateguorėjė:Rakondā
Muomūnė

thumb|230px|Vėina mienėsė vāka muomūnė

**Muomūnė** ī pas maža vāka pluona žėivie, kaulouta, minkšta, kalniau kaktuos, vuo žemiau galvuovėršė. Ana ožaug kor tās par metus. Ta ī dėdlē kieravuotėna vėita, ba sotrėnkus muomūnė, vāks gal gautė lėga vėsam gīvenėmou.

Žmuonis muomūnė gretėn so ruodas gavėmo – rokoun, ka vāks tuolē nakalb, pakuol anuo muomūnė nie ožaugus. Va jēb muonūnė ožgausi, tap vāks būs nabīlīs aba miknios.

Kateguorėjė:Kūna narē
Palituons

thumb|200px|Palituons

**Palituons** aba ***švarks*** ī tuokis vīrėškos aprieds – par ciela stoumeni, so ėlguom ronkuovėm, ėlgo ėr atlėnkiamo kalnieriom, drūtās petēs, sosegts gozėkās. Siūnams ėš kėitesniu medegu – velveta, skūras, veliūra, stuoruos vilnas.

Palituons – onuoravs, valdėškos rūbs ī. Anon vilka vairē oficierē (puolėtekā, valdėninkā, vėršėninkā, verslėninkā), intelėgėntā, palituonūs kap katrūs muokīklus rēk nešiuotė ė vākam.

Kateguorėjė:Apriedā
Pastorgalis

thumb|220px|Arklė pastorgalis

**Pastorgalis** ī žmuogaus aba kuokė gīvuolė kūna galėnė posė, ožpakalis. Pas žmuogo pastorgalis sobėnė ī, aba bėndrā kūns apatiuo nug nogaras. Pas gīvuolius tas ī ont ožpakalėniu kuoju basilaikontė kūna posė, katra ožbėng oudega.

Da pastorgalio pašauka ė bikuokė kėta dākta galėnė posė (pvz., ratu).

Kateguorėjė:Kūns
Patalā

thumb|240px|Luova so patalās

**Patalā** ī šmuots paminkštėntū pakluojėmu i luova. Idont žmuogos geriausē ėšmėig, jēb gola minkštā ė šėltā, tap patalus nug sena dėrb ėš vairiū paminkštėnėmu – plonksnu, poukū, šėina, audėniū.

Pradiuo ont luovas (čiožėnė) kluoj druobolė, ont anuos ded pagalvė, vuo ožsikluojėms būn ivairos – kap karšta, ožtėnk menka ožkluota, vuo žėima būn stuors ožkluots ėš ožvalku, prīpiltū plonksnuom. Žemaitiūs nug sena tėktās tasā žėimėnis stuors ontkluots ė šaukts patalās.

Kateguorėjė:Medegas
Medarnė

thumb|240px|Medarnė

**Medarnė** ī tuokis paprastos truobesīs, katramė laika medius. Madarnė tora būtė tap sorēsta, ka ont medė naožlītom ė naožsnigtom, ka gerā parētom vies, ba kėtap medis (malkas) nadžiūs, pradies trēštė. Ba tuo, ka medarnie laika medė kūrenėmou, da tenās paprastā medi ė kapuoj, skalda.

Medarnė tonkē būn ne paskėrs bodninks, bet tėktās vėita šalėp stuogėnės, pu anuos stuogo (palagė).

Kateguorėjė:Truobesē
Mazguotovis

thumb|240px|Mazguotovis

**Mazguotovis** ī kuokis skorlis, katruos skėrts ī mazguotė asla, grindis, tepuogė mazguotė dolkės nu lėntīnu, palongiu, kėtū pavėršiu. Da mazguotovio gal būtė šaukiams ė skorlis indam mazguotė. Tas paprastā ī kuokis sens, kėtkam nabtinkams skorlis (bovė̄s aprieds, abrūsos, patals), bet daba būn ė tam tīčiuom dėrbami sintetėnē mazguotovē. Ana pu kuožna mazguojėma rēk plautė, ka ons nerūgtom, nesmėrdietom.

Kateguorėjė:Dāktā
Petē

thumb|240px|Petīs

**Petē** ī žmuogaus kūna vėita, katruo jongas ronkas so krūtėnė. Ton vėituo ī dėdlis sānarīs, ont katruo laikas žastis ė cielas ronkas. So nogara petē jongas par menti, so kaklo – par raktėkauli.

Ont petiū žmuonis nug sena liuob nešiuos vairius nešolius: kon tās ožkabėnė̄ ont niešiu, sodiejė̄ i kokštara.

Kateguorėjė:Kūns
Perstekie

thumb|240px|Žovavėms so perstekė
thumb|240px|Perstekės pėrštā. Ėš Gvėjanas

**Perstekie** ī tuokis rakonds žovē gaudītė. Perstekie tora ėlga kuota (tonkiausē medėni) ė kuoki rakšta gala – tonkiausē ta tories šešis gelžėnius pėrštus so kabėnokās. Tūs pėrštus pritaisa vairē – sokal i kuota, ėškert ont pluokštės, katra tvėrtėnas ont kuota ė panašē. Dėdlie senuobie perstekės dėrbėnas žmuonis ėr ėš kaula, raga, kabėnokus taisė ėš tėtnaga.

So perstekė tonkiausē dora dėduokas žovis – līdekus, retiau viegielės, šamus. Perstekėm ēn žviejuotė sekliūs, saulietūs vėitūs.

Kateguorėjė:Žvejīstė