open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alžīrs

**Alžīra Demuokratėnė Liaudėis Respoblėka** (الجمهورية الجَزائرية الدموكراطية الشعبية) - valstībė Afrėkas šiaurės vakarūs. Šalės tor robežio so Maroko, Mauritanėje, Malio, Nigerio, Libėje ė Tunėso, tēpuogė Vėdoržemė jūra. So Kuonga Demuokratėnė Respoblėka Alžīrs īr vėina dėdliausiu Afrėkas valstībiu.

Alžīrs prigol JTO, Arabu Līgas, Afrėkas Sājongas, Arabu Magreba sājongas, OPEC uorganėzacėjuom.

## Istuorėjė
Pėrmė prietelē Alžīra terituorėjuo gīvena da 10 000 m. pr. Kr.
## Geuograpėjė
Alžīrs - dėdliausė šalės Afrėkuo, tarp Arabu šaliū ė Vėdoržemė regijuona.
## Puolitėnė sėstema
Pasak Demuokratėjės indeksa, Alžīrė vīraun autuorėtarėnis režėms.
## Admėnėstracėnis skėrstīms

## Akuonuomėka

## Demuograpėjė

## Koltūra ė spuorts

## Nūruodas
;Vīriausībės
* El Mouradia uofėcēlė Prezidėnta svetainė (prancūzu ė arabu k.)
* Naciuonalėnės Liaudėis Asamblėjės Parlamenta uofėcēlė svetainė
Jorgis Uoginskis

**Jorgis Uoginskis** (g. 1665- m. 1709) bova konėgākštis, Žemaitiu seniūns, LDK dėdlīsis etmuons. 

Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Kateguorėjė:LDK dėdėkā
Čingėschans

thumb
**Čingėschans** (**Temüjin Borjigin**; g. api 1155-1167 m., m. 1227 rugpjūtė 18 - garsiausios monguolu vads, kors bova sōkūres dėdliausiā imperėjē svieta istuorėjuo - nu Ramiuojo vondenīna rītous ėkė Elbies opės vakarous. Onuo ėr onuo armėjės veiksmā bova labā žiaurus.

Kateguorėjė:Valduovā
Kateguorėjė:Monguolėjė
Roalds Amondsens

thumb|right|180px|Roalds Amondsens
**Roalds Amondsens** (*Roald Engelbregt Gravning Amundsen*; g. 1872 m. lėipas 16 d. – m. 1928 m. bėrželė 18 d.) bova Nuorvegėjės keliautuos, atšiauriū srėtiū tīrėnietuos. Ėšgarsiejė 1911 m. groudė 14 d., kūmet pėrmāsis pasėikė Pėitū ašėgali Antarktėduo.

Amundsen
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Belgėjė

**Belgėjės Karalīstė** (, , ) – valstībė vakarū Euruopuo, torontė robežio so Nīderlandās, Vuokītėjė, Lioksemborgo ė Prancūzėje, šiaurės vakarūs valstībės krontus skalaun Šiaurės jūra ė Dovros (arbe Pa De Kalės) sāsiaurės.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Admėnėstracėnis soskėrstīms
Belgėjė dalinama i trės adminėstracėnios regijuonos, katrėi soskėrstītė i 10 pruovincėju (skliaustūs admėnėstracėnē cėntrā):
thumb|250px|right|Admėnėstracėnis soskėrstīms
* **[[Briuselė regijuons]]** (anamė vīraun olandu ė prancūzu kalbas; 980,000 gīventuoju):
* **[[Flandrėjė]]** (Briuselis), vīraun olandu kalba; 6 mln. gīventuoju
** Antverpena pruovincėjė (Antverpens)
** Flamandu Brabanta pruovincėjė (Leuvens)
** Limburga pruovincėjė (Haselts)
** Rītū Flandrėjės pruovincėjė (Gents)
** Vakarū Flandrėjės pruovincėjė (Briogė)
* **[[Valuonėjė]]** (Namiūrs), vīraun prancūzu kalba; 3,36 mln. gīventuoju
** Hena pruovincėjė (Monsas)
** Lioksemborga pruovincėjė (Arlons)
** Lježa pruovincėjė (Lježs)
** Namiūra pruovincėjė (Namiūrs)
** Valuonu Brabanta pruovincėjė (Vavros)
## Nūruodas

Kateguorėjė:Belgėjė
LitBO

**LitBo** vadėnamuos nu 1967 m. Lietovuo rengiamuos bioluogėjės olėmpėadas. Onuos sodarītuos ėš trėju toru: pėrms vīkst muokīkluo, ontras - mieste, a tretias - patiuo respublikuo (onam geriausē pasirodē vīksta ė tarptautėnē bioluogėjės olimpiadā - IBO.
Lioksemborgs

**Lioksemborgs** (**Lioksemborga Dėdliuojė Hercuogīstė**) ī nedėdlė valstībė vakarū Euruopuo. Ona robežiounas so Vuokītėjė, Prancūzėjė ė Belgėjė. Lioksemborgs īr vėina baguotiausiu Euruopas ė svieta šaliū ė baguotiausia ES narie. Lioksemborgė dėdlē daug migrantu - 2023 m. lioksemborgėitē sodarė 53 pruocentus, palėkė - migrantā, tonkiausē portugalā ė prancūzā.

## Admėnėstracėnis soriedėms

Lioksemborgs sodalīts i 3 apīgardas, anuos – i 12 kantuonu, vuo anėi – i 116 kuomunu – mažiausiu admėnėstracėniu daliū.

## Akuonuomėka
Lioksemborgs ī glabnos Svieta fėnansu cėntros.

## Istuorėjė
Lioksemborga grafīstės istuorėjės pradė skaituomė 963 m., kumet grafs Zėgfrīds isėgėjė kalvėkė so ruomienu čiesa itvėrtėnėmās, pavadėnėmo *Lucilinburhuc* („pėliėlė“).

## Geuograpėjė
Lioksemborgs pluotībė īr tėk do karto dėdlėsnis nekāp Mažeikiu rajuona savėvaldībė. Šalės ī 84 km i ėlgoma ė 52 km i platoma. Gal ėšskėrtė do glabno regijuono: šiaurie esontis Eslings, so daug mediu ė kalvū ė pėitūs ė cėntrė esontis Gutlands, katramė tonkiausē dėrbamas žemės pluotā, pruotarpēs so medēs.

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Nīderlandā

**Nīderlandu Karalīstė** (**Nīderlandā** aba **Olandėjė**) – īr federacėnė valstībė, sodarīta ėš Nīderlandu euruopėnės dalies, esantiuos vakarū Euruopuo, šalėp Šiaurės jūras. Tor robežio so Belgėjė, Vuokītėjė, Nīderlandu Antėlās ėr Aruba.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
Vakarū Euruopas šalės, šalėp Šiaurės jūras. Šalie nier dėdliū kalnū, aba aukštomū. Dėdlis šmuots terituorėjės īr jūras līgiaus aukštomė.

## Koltūra

## Akuonuomėka
Nīderlandu akanuomėka īr poikiam stuovie. Šalie koramė aukštuos pridietėnės verties pruodoktā ė paslaugas. Gerā vīkst prekība, šalie poikė infrastroktūra, gerā apmuokinta darba jiega.

## Žmuonis
20221 m. šalie gīvena 17,5 mln. gīvėntuoju. Žmuoniū gīven dėdlē tonkē - dėdliausis gīvėntuoju tonkoms Euruopuo pu Maltas, Monaka, Vatikana ė San Marina.

### Dėdliausė miestā
# Amsterdams (Šiaurės Olandėjė, 747 093 gīv.)
# Roterdams (Pėitū Olandėjė (582 951 gīv.)
# Haga (Pėitū Olandėjė, 475 681 gīv.)
# Utrechts (Utrechta pruovincėjė, 294 737 gīv.)
# Eindhovens (Šiaurės Brabants, 210 333 gīv.)
# Tilborgs (Šiaurės Brabants, 202 091 gīv.)

## Admėnėstracėnis soskėrstīms
Šalės skėrstuoma i 12 administracėniu regijuonu (pruovincėju). Anou kuožna valda gobernatuorios (*Commissaris van de Koning(in)*), t. ī. karaliaus aba karalienės kuomėsars).

thumb|352px|Nīderlandu administracėnis soskėrstīms (lietoviu k., rauduonė taškā žīmė pruovincėju cėntrus).
Pėrms poslapis

; , , **  · **

Svēkė atvīkė̄ i Vikipedėjė žemaitiu kalbuo,
encikluopedėjė, katrou gal pildītė kuožnos nuorontis.


7px 
7px 
7px Trokštamiausė straipsnē
7px **[[Vikipedėjė:Aptarėmā|Aptarėmā]]** 
7px **[[Vikipedėjė:Žemaitėšks žuodīnielis|Žemaitėšks žuodīnielis]]** 





Torėnīs
Begalībė

**Begalībė** (\infty) termėns, nauduojams matematėkuo, fizėkuo ėr astronuomėjuo. Ons znuočie ton, kon naėmanuoma ėsėvaizdoutė.

Matematėkuo begalībė īr abstrakcėjė, znuočėjonti katruo nors dėdėlė naperstuojamā kėtėmā dėdiejėmuo arbe mažiejėmuo krīptėmė.

Astronuomėjuo begalībė dažnā apėbūdėn Vėsatā.

Kateguorėjė:Matematėka
Romano Prodi

thumb|Romano Prodi (2004)
thumb|Euruopas Kuomėsėjės
**Romano Prodi** (g. 1939 m. rogpjūtė 9 d.) - Italėjės puolėtėks, bovės Italėjės mėnėstros pėrmėninks.

R. Prodi 1961 m. bėngė teisės stodėjės katalėku onėversėtetė Mėlanė, muokies podėpluomėnies stodėjuos Mėlanė, Boluonėjuo ė Luonduona akuonuomėkas muokīkluo. 1969 m. apsėžanėjė so Flavėjė Fronzini, tor do vākus.

## Muokslėnė ė pruofesėnė veikla
Nū 1963 m. Boluonėjės onėversėteta puolitėkas muokslu skīriaus asistėnts. 1966 m. gava pruofesuoriaus laipsni ė pruofesuoriava ligė 1999 m. Pagrėndėnės muokslėnes vkluos krīptis bova smolkaus ė vėdotėne versla vīstims ė antitrestėnė puolėtėka. Vėliau užsijiem valstībes ė rinkas santikiū bėduom ė ivairiū kapėtalėzma muodeliū dėnamėkas nagriniejėmo.

Nū 1984 m. iki 1995 m., so pertrauko nū 1989 m. lėgė 1993 m., bova dėdžiause Italėjės valstībėne huoldina prezidėnts.

## Puolitėnė veikla
1978 m lapkrėtė mienės tapa Italėjės pramuones mėnėstro G. Andreotti vadovaunamam mėnėstrū kabinietė ė anou dėrba iki 1979 m. kuova mienės'.

1995 m. vasar R. Prodi subūrė cėntra-kairies koalėcėj **Ulivo** (*alīvmėdis*), katra vėliau laimieje rėnkėmus. Ana bova pėrmuoji kairiūjū pergalė rėnkėmus nu Ontra pasaulėnė kara. 1996 m. R. Prodi patapa Italėjės mėnėstro pirmininko. Griežta taupima puolėtėka leid Italėje prisijungtė pri eura zuonas. 1998 m. R. Prodi pralaimiejė balsavėma dėl pasitikiejėma viriausībė ė atsistatīdėn. Pu tuo uns ikūr' sava partėj, katruos atstuovā iškart bova išrinktė i Euruopas parlamėnt.

1999 m. kuova mienėsi R. Prodi tapa Euruopas Kuomėsėjės pėrmėninko i anou dėrba iki 2004 m. pabėnguos. Svarbiausias ivikis anam vadovaujint bova 10 naujū nariū prijėmėms 2004 m. gegožė 1 d. 

2006 kuova 17 d. pu eiliniu Italėjės parlamėnta rinkėmū tapa mėnėstro pirmininko.

## Nūruodas
* Romano Prodi
* Europa.digital.de

Prodi, Romano
Kateguorėjė:Italėjės prezidėntā
Kateguorėjė:Teisėninkā
18 Wheels of Steel

thumb|right|240px|Vaizdos eš žaidėmā ''18 Wheels of Steel: Across America''
**18 Wheels of Steel** īr kuompioteriniu žaidėmu serėjė. Žaidėme žaidies valda sonkvežėmios e vežiuo kruovėnios tarp JAV (kai katrūs versėjuosė tēpuogė Meksėkas ė Kanadas) miestu. Žaidėma ėšlaida kuompanėjė ValuSoft.

Īr ėšlaistė šėtie 18 Wheels of Steel žaidėmā:
* 18 Wheels of Steel: Across America
* 18 Wheels of Steel: Pedal to the Metal
* 18 Wheels of Steel: Convoy
* 18 Wheels of Steel: Haulin'

Kateguorėjė:Kuompioterėnē žaidėmā
Alizée

**Alizée** (*Alizée Jacotey*; g. 1984 m. rogpjūtė 21 d.) - Prancozėjės pop dainininke, garsi vėso Euruopo. Ėpatingā Alizée ėšgarsėno anuos singlos *Moi...Lolita*. Alizée īr ėšlēdos ketorės albomos.

## Dėskuograpėjė
* *Gourmandises*, 2000 m.
* *Mes Courants Électriques*, 2003 m.
* *Alizée En Concert*, 2004 m.
* *Psychédélices*, 2007 m.

## Nūruodas
* Alizée uofėcēlos tėnklopės.

Alizee
Falklanda salas

thumb|right|240px|Salīnā peizažos
**Malvėnu salas** () aba **Falklanda salas** () īr salīns Atlontā ondenīnė, i rītus nū Argentėnas, prīgol Britanėjē. Pluots – 12 173 km². Gīventuoju aple 3000. Malvėnū salas sosided ėš 2 dėdliū salū (Soledada ėr Gran Malvėnas) ė tepuogė da aple 700 salieliu. Dėdliausis miests ė suostėnė Port Stenlis ī.

## Soverėnoma kuonflėkts
JK ė Argentėna reišk teisės i Falklanda salas. Tērp anū ī kuonflėkts, katrā tor prėgolt salas.

## Nūruodas
* Kuode Malvėnas īr Argentėnos žeme
* Malvėnu gīventuoju kėlmie
* L.L. Ivanov *et al*.  Sofia: Manfred Wörner Foundation, 2003. ISBN 954-91503-1-3

Kateguorėjė:Salas
Port Stenlis

**Port Stenlis** () aba **Puerto Archentins** () - īr miests JK okopoutose Malvėnū saluose (katros nu senuobės prėklausuo Argentėnā), Solėdadā saluo. Tor aple 2000 gīventojū.

Kateguorėjė:Suostėnės
Italėjės vieleva

miniatiūra|dešinėje|220px|Italėjės vieleva
**Italėjės vieleva** (italėškā tonkē vadėnama *Il Tricolore*) - trėspalvė vieleva, sodarīta ėš trėjū vėinuoda dėdoma spalvū: žaliuos, baltuos ė rauduonuos. Spalvas vielevuo ėšgoldītas vertėkalē.

## Spalvū reikšmės

Pėrma karta paviedaus dėzaina vieleva bova nauduojama 1796 m. Kispadanės Respoblėkuo pu Napoleuona armėjes žīgiū par Italėjė. Tou meto bova ikorta daugīb' smolkiū respoblėku remontėis Jakobinū valdima muodelio ė mažne vėsas sava vielevuoms nauduojė Prancūzėjės trėspalvės dėzaina derėnont skėrtėngus spalvū varėjantus. Kispadanės respoblėka pasėrinka rauduona ė balta spalvas (Milana vielevas spalvas) ė žalė, katra bova Luombardėjės legėjuona spalva.

Tonkiausē vielevas spalvū reikšmes aiškėnamas tēp: žalė sėmbuolėzoun līgomas ė kalnus, balta sėmbuolėzoun snėigoutas Alpės, vuo rauduona znuočėj krauja pralėita Italėjės liousoma vainas čieso. Egzėstoun da vėina labiau religėnė interpretacėjė, katra saka, ka žalė sėmbuolėzoun vėlti, balta - viera ė rauduona - duosnoma.

## Paviedoms i kėtas vielevas

Diel sava kėlėma ėš Prancūzėjės vielevas, italu trėspalvė īr paviedė i daugoma vielevu, katruos tor tas patės kėlėma šaknis. Pažīmietėns vielevas paviedoms i Airėjės vieleva, katra īr žalė, balta ė muorkėnė ė i Dramblė Kaula Kronta vieleva, katruos spalvas ėšgoldītas atkalē: muorkėnė, balta ė žalė.

Italėjės vieleva īr idėntėška Meksėkas vielevas pagrindou.

Kateguorėjė:Italėjės koltūra
Kateguorėjė:Vielevas
Italėjės gimnos

thumb|right|180px|Mišelis Novaro - gimna mozėkas autuorios
**Il Canto degli Italiani** (*Italu dainė*) aba **Inno di Mameli** (*Mamelė gimnos*) - valstībėnis Italėjės Respoblėkas gimnos. Žuodē parašītė 1847 m. Genujuo dvėdešėmtmetė studėnta ė patrijuota Džiofreda Mamelė. Mozėkas autuorios Mišelis Novaro. 1861 m. palėka Savuojės karalėšku paluociu gimno ė nauduots, kāp valstībėnis gimnos. 1922-1943 m. (fašistu valdīma čieso) pakeists i Giovinezza. 1946 m. spalė 12 d. Italėjē palėkos respoblėka apėntās jėmta nauduotė *Il Canto degli Italiani*, ale īstatīmėškā patvėrtints tėktās 2005 m. lapkristė 17 d. Paprastā grajėjams pėrmasės puosmos (2 sīkio) ė prīdainis. Čiesās grajėjama ė īžonga.

## Italėški žuodē (trompuojė versėjė)

Fratelli d'Italia,
l'Italia s'è desta, 
dell'elmo di Scipio 
s'è cinta la testa. 
Dov'è la Vittoria? 
Le porga la chioma, 
che schiava di Roma 
Iddio la creò. 

*CORO:*
Stringiamoci a coorte, 
siam pronti alla morte. 
Siam pronti alla morte, 
l'Italia chiamò. 
Stringiamoci a coorte, 
siam pronti alla morte. 
Siam pronti alla morte, 
l'Italia chiamò! (si!!)

## Kėtė puosmā

Noi fummo da secoli 
calpesti, derisi, 
perché non siam popolo, 
perché siam divisi. 
Raccolgaci un'unica 
bandiera, una speme: 
di fonderci insieme 
già l'ora suonò.
 
CORO
 
Uniamoci, uniamoci, 
l'unione e l'amore 
rivelano ai popoli 
le vie del Signore. 
Giuriamo far libero 
il suolo natio: 
uniti, per Dio, 
chi vincer ci può?
 
CORO 

Dall'Alpi a Sicilia 
Dovunque è Legnano, 
Ogn'uom di Ferruccio 
Ha il core, ha la mano, 
I bimbi d'Italia 
Si chiaman Balilla, 
Il suon d'ogni squilla 
I Vespri suonò.
 
CORO 

Son giunchi che piegano 
Le spade vendute: 
Già l'Aquila d'Austria 
Le penne ha perdute. 
Il sangue d'Italia, 
Il sangue Polacco, 
Bevé, col cosacco, 
Ma il cor le bruciò.
 
CORO

## Žemaitėšks pargoldīms

Italėjės bruolē,
Italėjė praboda,
Su Skėpėjaus šalmo
Ana oždėng sava galva.
Bet kamė gi Viktuorėjė?
Nusėlėnkem anā,
Diel Dieva pavėrtosē
Ruomas vergė.

*Prīdainis:*
Jonkėmies i kohuorta,
Mes pasėroušė mėrtė! 
Mes pasėroušė mėrtė! 
Skelb Italėjė! 
Jonkėmies i kohuort,
Mes pasėroušė mėrtė! 
Mes pasėroušė mėrtė! 
Skelb Italėjė!

## Nūruodas

* [Instromėntėnė versėjė (so ižanga)](https://web.archive.org/web/20070320010856/http://www.navyband.navy.mil/anthems/ANTHEMS/Italy%20(Long).mp3)
* [Instromėntėnė versėjė (sotrompėnta)](https://web.archive.org/web/20070205170651/http://www.navyband.navy.mil/anthems/ANTHEMS/Italy%20(Short).mp3)
* Vuokalėnė versėjė

Kateguorėjė:Valstībėnē gimnā
Kateguorėjė:Italėjė
Malvėnu vaina

**Malvėnū kars** () īr vaina, katrs vīka 1982 m. balondė 2 - bėrželė 14 d. terp Argentėnuos ėr JK diel Malvėnū salū. Argentėneitiu karē, vadovaunami generuola Leopuolda Galtėjėrė īsiveržė i salas, nuoriedami sogrāžīntė anas Argentėnā. Bet onglā atkovuojė salas ėr ītvirtėna sava rieda.

Kateguorėjė:Vainas
Lītos

thumb|right|240px|Atēn lītos

**Lītos** īr tuokis uors (atmuospėras rēškėnīs), kāp ėš debesū ont žemės pavėršė krent atskėrė ondens lašā (0,3-3 mm dėdloma). Lītos īr dėdlē svarbos Žemės hėdroluogėnem tekėnie.

Vagol sava būda lītos būn:
* dolksmos − sėlpnos lītos mizernās lašalēs;
* dargna – ėlgos, žliaugons, šalts lītos;
* pīla − nuognē smagos lītos;
* oudra, bongs – lītos so stėprio vieso ė sīkēs perkūnėjė.

Kateguorėjė:Uorā
Žaibs

thumb|right|240px|Žaibavėms
**Žaibs** (aba **žeibs**) īr natoralė gamtėnė alektros ėškruova, katra vīkst audruos čieso. Daugoms žaibū tronk 1/4 sekondės ė tor 100 MV ītampa bei 60-170 kA galingoma sruovė. Žaibs trenk ėš debesėis ī debesi, vo ėš debesū ī Žeme.

Nuognē netonkē pasitaik ė kamūlėnis žaibs.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Dongos
Kateguorėjė:Ognės
Dundūlis

**Dundūlis, graustėnis** īr garsos, katros oudruos čieso līd žaiba. Ton sodara nu žaiba ikaitosės plazmas garsuos. Vagol dundūlė garsa stėpruma ė čiesa, katros praēje terp žaiba ė dundūlė galėma nustatīt atstoma lėgė oudruos.

Kateguorėjė:Dongos
Krėtolē

thumb|right|180px|Lītos
thumb|right|180px|Snėigs
**Krėtolē** ī tuokis uorū rēškėnīs, katrou čieso ėš debesū i žemē krint ondou. 

Krėtoliū rūšis:
* lītos
* dolksmos
* Šlapdrėba
* snėigs
* kroša
* pūga
* apskards
* pīla
Debesis

miniatiūra|dešinėje|200px|''Stratus''
miniatiūra|dešinėje|200px|''Cumulus''
miniatiūra|dešinėje|200px|''Cirrus''
200px|miniatiūra|dešinėje|''Cumulonimbus''
**Debesis**, prī jūras da saka ***drankis*** ī veizėms ondėns aba leda dalaliu gniožts, esons uorė (Žemės atmuospėruo (tropospėruo)). Debesē palėik sosėkaupus ondėns garams, ėšgaravosem nug Žemės pavėršė. 

Debesē skėrstuomi vagol aukšti ė skvarma:
* **Apatėnė aukšta debesē**
** Slouksnėnē lītaus (*Nimbotratus*)
** Slouksnėnē (*Stratus*)
** Slouksnėnē kamūlėnē (*Stratocumulus*)
* **Vėdotėnė aukšta debesē**
** Kamūlėnē (*Cumulus*)
** Aukštė̄jė kamūlėnē (*Altocumulus*)
** Aukštė̄jė slouksnėnē (*Altostratus*)
** Lēšėnē (*Altocumulus lenticularis*)
* **Vėršotėnė aukšta debesē**
** Plonksnėnē (*Cirrus*)
** Plonksnėnē slouksnėnē (*Cirrostratus*)
** Plonksnėnē kamūlėnē (*Cirrocumulus*)
* **Statmenė̄jė debesē**
** Kamūlėnē oudruos (*Cumulonimbus*)

Tepuogė īr debesū, katrėi sosidara vėršom truopaspėras:
* Cėdabrėnē debesē
* Pėrlamotrėnē debesē

## Pavadėnėms
Šiaurės žemaitē šėta rēškėni liuob vadintė *drankēs*. Tas žuodis ī kėlėma nug germanu kalbū, mosietās vuokītiu. Daba anėi tonkē vadėnamė debesėm, baltėška kėlėma žuodio. Debesē kuožnuo baltu kalbuo bova skėrtingā vadinami (latvėškā *mākonis*, latgalėškā *muokuļs*, prūsėškā *wupyan*).

Kateguorėjė:Dongos
Žėižmarē

**Žėižmarē** () īr miests Kaišēduoriū rajuon, 6 km ė pėitos no Kaišēduorē, pri Stievas opės. Tor 3783 gīventojus. Miest īr 2 seniūnėjū centros. Īr Šv. Apaštalā Juokūbā bažnīčė. Žėižmarē žėnuomi no krėžiuotiū čieso.

## Istuorėjė
2007 metās gīvenvėitie gīvena 3 783 žmuonis.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Kaišēduoriu rajuona gīvenvėitės
Nikuolia Sarkuozī

thumb|right|220px|Nicolas Sarkozy
**Nicolas Sarkozy** (g. 1955 m. sausė 28 d. Parīžiou) - Prancūzėjė puolitėks, bovė̄s Prancūzėjės prezidėnts.

## Trompa biuograpėjė

N. Sarkozy gėmė 1955 m. vėngra imigranta Pala Sarkozy ė Graikėjės žīdės Andree Mallah šėimuo. N. Sarkozy vėdorėnie muokīkluo muokies vėdotėnėškā, vuo gereusē anam sekies prancūzu kalba. Vākīstie būsėmasis prezėdėnts daug spuortava ė lėgė pat šiuol tonkē biegiuo, važėnie dvėratio ė juodėnie.

1974 m. N. Sarkozy istuojė i UDR partėjė, vuo 1976 m. perejė i Ž. Širaka sukorta RPR partėjė. Būdams 28 m. N. Sarkozy tapa baisē tortinga Parīžiaus priemeste Neji pri Senas mero. 1993 m. Nicolas ėšgarsiejė, kumet pats asmenėškā ved derības su vėsa vākū daržele gropė ikaitās pajiemosio vīro. Tās patēs metās N. Sarkozy palėka biodžeta mėnėstro.

N. Sarkozy 2004 m. palėka dešiniūju partėjės RPR vaduovuo. Nug 2000 rogpjūtė 29 d. lėgė 2002 m. gegožė 7 d. ė nu 2005 m. gegožė 31 d. lėgė 2007 m. kuova 26 d. bova Prancūzėjės vėdaus rēkalū mėnėstros. 2007 m. Prancūzėjės Prezėdėnta rėnkėmu pėrmajamė ratė (balondė 22 d.) ožjiemė pėrma vėita, sorinkės 31,18 % balsū. Ontram ratė (gegožė 6 d.) sorinka 53,06% balsū ė ėšluošė prīš socialistū kandidata Seguolėn Ruojal.

N. Sarkozy 1996 m. apsižanėjė ontra lėika, tor tris vākūs. Ėšpažīst Ruomas katalėkū viera.

## Nūruodas
* Oficēlos poslapis

Sarkozy, Nicolas
Kateguorėjė:Teisėninkā
Merlīn Muonro

thumb|240px|Merlīn Muonro; ''Gentlemen Prefer Blondes''

**Merlīn Muonro** (**Marilyn Monroe**; 1926 m. bėrželė 1 d. – 1962 m. rogpjūtė 5 d.) bova vėina žīmiausiu XX omžė kėna žvaizdiū. Šmuota metu ana vaidėna smolkės ruolės ė dielē sava gaboma ė magoma ana palėka kap vėina rīškiausiu XX omžė vėdorė žvaizdė Ale anā vėsėškā nasikluojė asabnos gīvenėms. Mīslėjama, ka ana mėrė padaugėnus narkuotėku.

## Fėlmuograpėjė

* *The Shoc* (1946)
* *The Shocking Miss Pilgrim* (1947)
* *Dangerous Years* (1947)
* *Scudda Hoo! Scudda Hay!* (1948)
* *Ladies of the Chorus* (1948)
* *Love Happy* (1949)
* *A Ticket to Tomahawk* (1950)
* *The Asphalt Jungle* (1950)
* *The Fireball* (1950)
* *All About Eve* (1950)
* *Right Cross* (1950)
* *Home Town Story* (1951)
* *As Young as You Feel* (1951)
* *Love Nest* (1951)
* *Let’s Make It Legal* (1951)
* *Clash bī Night* (1952)
* *We’re Not Married!* (1952)
* *Don’t Bother to Knock* (1952)
* *Monkey Business* (1952)
* *O. Henrī's Full House* (1952)
* *Niagara* (1953)
* *Gentlemen Prefer Blondes* (1953)
* *How to Marry a Millionaire* (1953)
* *River of No Return* (1954)
* *There’s No Business Like Show Business* (1954)
* *The Seven Year Itch*(1955)
* *Bus Stop* (1956)
* *The Prince and the Showgirl* (1957)
* *Some Like It Hot* (1959)
* *Premier Khrushchev in the USA* (1959) (duokomentėnis)
* *Let’s Make Love* (1960)
* *The Misfits* (1961)
* *Something’s Got to Give* (1962)
 

Kateguorėjė:JAV aktuorē
Kristops Kuolumbos

thumb|right|180px
**Kristops Kuolumbos** (*Cristoforo Colombo*, aba *Cristóbal Colón*; 1451 m. rogpjūtė 25 d. a spalė 31 – 1506 m. gegožė 20 d. Valjadolėdė) bova italu kėlėma keliautous ė kopčios, tarnavė̄s Ėspanėjē. Ons ožvis labiausē ėšgarsiejė̄s dielē Amerėkas žemīna atradėma 1492 m. Bet ons pu prauda nabova pėrms Euruopas žmuogos, pasėikė̄s Amerėkas krontus. Ton da geruoka onkstiau padarė vėkings Leifos Erėksuons, bet anuo atradėms dėdliuojuo Euruopas dalie palėka nažėnuoms. Vuo pu Kuolumba keliuoniu spierē prasidiejė Amerėkas ožvajėvuojėms.

Kateguorėjė:Keliautuojē
Italėjės žmuonis
Kateguorėjė:Ispanėjės žmuonis
Perkūnėjė

thumb|right|240px|Žaibs perkūnėjės metu
**Perkūnėjė** īr oudra, katros čieso žaibuo ė greud graustėnis. 

Kateguorėjė:Uorā
Audra

thumb|right|240px|Audra
**Audra** īr tuokis uora rēškėnīs, katros pasirēšk stiprio viejē sostipriejėmo, stiprio lītom (liūtėm), tepuogė perkūnėjė. Audruos čieso gal kiltė viesols, ėškrėst kroša. Īpatingā magtinga, vuo trompa audra vadėnama škvalo (bongo), aba ėlga audra – oragano.

Kateguorėjė:Uorā
Lenėns

thumb|200px

**Vladimėrs Iljīčios Lenėns** (), tikruojė pavardie Oljanuovs (*Ульянов*) (g. 1870 m. balondė 22 d. Simbėrskė – m. 1924 m. sausė 21 d. Guorkūs, natuol Maskvuos) bova Rosėjės revoliocionierios, Bolševėku partėjės vads. Lenėns ī Tarību Sājongas ikūries ėr pėrms Tarību Sājongas premjėrs, tepuogė lenėnėzma ideuologėjės pradėninks.

Pu Lenėna smertėis TSRS bova sukorts anuo garbėnėma kolts. Vėsuo šalie pristatīta begal paminklu, gatvės vadėnamas anuo vardo. Onuo kūns ī sauguoms Lenėna mauzuoliejuo, Maskvuo.

Lenins, Vladimirs
Omžios

**Omžios** īr 100 metu tronkontė gadīnė.

Omžē prīš Krėsto (aba prīš mūsa gadīnė):

I omžios pr. Kr. II omžios pr. Kr. III omžios pr. Kr. IV omžios pr. Kr. V omžios pr. Kr. VI omžios pr. Kr. VII omžios pr. Kr. VIII omžios pr. Kr. IX omžios pr. Kr. X omžios pr. Kr. ė tēp tuoliau...

Omžē pu Krėstaus (aba mūsa gadīnės omžē):

I omžios II omžios III omžios IV omžios V omžios VI omžios VII omžios VIII omžios IX omžios X omžios XI omžios XII omžios XIII omžios XIV omžios XV omžios XVI omžios XVII omžios XVIII omžios XIX omžios XX omžios XXI omžios XXII omžios ė tēp tuoliau...

Tēpuogė *omžios* znuočie pargīvėnta trokmė. Gal znuočītė tam tėkra laikuotarpi (pvz: Kūlė omžios).
Tūkstontmetis

**Tūkstontmetis** – laika tarps, katras tronka 1000 metu. Palē sviete šiuo metu platē nauduojama Grėgalious kalenduorio, atskaituos tašks īr 1 m., a ne 0-ėijė metā (pastaruojuo tuon skalie eš vėsa nier. Tuodė pagol tuon sėstema tūkstontmetis prasided 1, 1001, 2001... metās.

Kateguorėjė:Kalėnduorios
XVI omžios

**Šešioulėkts mūso ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1501 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1600 metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - **[[2 tūkstontmetis]]** - 3 tūkstontmetis

Omžē: XV omžios - **[[XVI omžios]]** - XVII omžios

## Notėkėmā
* XVI omžiou Nardovē krūvuo so skalvēs, nardovē sodarė lietovėninkū padermė.

*1514 metās siejės 8 d. Uoršas kuova terp Lietovuos dėdliuoses konėgaikštėjės ė Maskvuos dėdliuoses konėgaikštėjės kariuomeniu, šalėp Uoršas (nūnā Baltarosėjuo).
XII omžios

**Dvīlėkts mūso ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1101 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1200 metu groudė 31 dėina.

## Notėkėmā
Vėlnios pėrma lėika pamėnavuots rašītinius šalteniūs.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - **[[2 tūkstontmetis]]** - 3 tūkstontmetis

Omžē: XI omžios - **[[XII omžios]]** - XIII omžios

Kateguorėjė:Omžē
XI omžios

**Vėinioulėkts mūso ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1001 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1100 metu groudė 31 dėina.

## Notėkėmā
* 1024 m. - bads Rosėjuo. 
* 1033 – bads Euruopuo.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - **[[2 tūkstontmetis]]** - 3 tūkstontmetis

Omžē: X omžios - **[[XI omžios]]** - XII omžios

Kateguorėjė:Omžē
X omžios

**Dešėmts mūsa ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpis, katros prasėdiėjė 901 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1000 metu groudė 31 dėina.

## Nutėkėmā
* 978 m. - Pletontis Kijeva Rosē, anuos dėdlis konėgākštis Vladėmirs ėšžodė vėsa Puolocka konėgāštėjės dinastėjė ė X o. pabėnguo pajongė Puoluocka pri Kijeva Rosės valstībės.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - **[[1 tūkstontmetis]]** - 2 tūkstontmetis

Omžē: IX omžios - **[[X omžios]]** - XI omžios

Kateguorėjė:Omžē
IX omžios

**Devėnts mūso ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 801 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 900 metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - **[[1 tūkstontmetis]]** - 2 tūkstontmetis

## Notėkėmā
* sosėpuormava Puoluocka Konėgākštīstė.
* vėkingā Airėjės saluo ikūrė Arklou miesta.

Omžē: VIII omžios - **[[IX omžios]]** - X omžios

Kateguorėjė:Omžē
XV omžios

**Penkioulėkts mūso ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1401 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1500 metu groudė 31 dėina.

## Notėkėmā
* Renesansa pradia.
* Spauduos pradia.
* Dėdliu geuograpėniu atradėmu pradia.
### Notėkėmā palē datas
*1410 m. lėipas 15 d. - Žalgėrė kuova.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - **[[2 tūkstontmetis]]** - 3 tūkstontmetis

Omžē: XIV omžios - **[[XV omžios]]** - XVI omžios

Kateguorėjė:Omžē
XIV omžios

**Ketorioulėkts mūso ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1301 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1400 metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - **[[2 tūkstontmetis]]** - 3 tūkstontmetis

Omžē: XIII omžios - **[[XIV omžios]]** - XV omžios

## Notėkėmā
*Omžiaus vėdorie Nuorvegėjuo ėkorts Arendalė miests.

Kateguorėjė:Omžē
VII omžios

**Septėnts mūsa ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdė̄jė 601 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 700 metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - **[[1 tūkstontmetis]]** - 2 tūkstontmetis

VII o. prasėdė̄jė Dniepra baltu slaviejėma pruocesā. 

Omžē: VI omžios - **[[VII omžios]]** - VIII omžios

Kateguorėjė:Omžē
1 tūkstontmetis pr. Kr.

**Pėrmasės tūkstontmetis prīš Krėsto** - tūkstontmetis, katras prasidiejė 1000-aisēs pr. Kr. ė bėngės 1-aisēs metās pr. Kr.

Kateguorėjė:Tūkstontmetē
I omžios

**Pėrms omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1 metu sausė 1 dėina ė pasėbėngė 100 metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis pr. m. e. - **[[1 tūkstontmetis]]** - 2 tūkstontmetis

Omžē: I omžios pr. Kr. - **[[I omžios]]** - II omžios

Kateguorėjė:Omžē
I omžios pr. Kr.

**Pėrms omžios prīš Krėsto** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasidiėjė 700 m. pr. Kr. metu sausė 1 dėina ė pasėbėngė 1 m. pr. Kr. metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis pr. Kr. - **[[1 tūkstontmetis pr. Kr.]]** - 1 tūkstontmetis 

Omžē: II omžios pr. Kr. - **[[I omžios pr. Kr.]]** - I omžios

Kateguorėjė:Omžē
2 tūkstontmetis pr. Kr.

**Ontasės tūkstontmetis prīš Krėsto** - tūkstontmetis, katras prasidiejė 2000-aisēs pr.Kr. ė bėngės 1001-aisēs metās pr. Kr.

Kateguorėjė:Tūkstontmetē
XXII omžios

**Dvėdėšīmt ontras mūso ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 2101 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngsiantis 2200 metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis - **[[3 tūkstontmetis]]** - 4 tūkstontmetis

Omžē: XXI omžios - **[[XXII omžios]]** - XXIII omžios

Kateguorėjė:Omžē
Opel

miniatiūra|Opel logo 2023
**Adam Opel GmbH** (paprastā vadėnama **Opel**) – automuobėliu gamėntuoja Vokėitėjuo. Fėrma ėkorta 1861 m. sausė 21 d., a automuobėlios pradiejė gamėnt 1899 m.

Kateguorėjė:Automuobėlē
Bazalts

**Bazalts** - bazėnė efuzėnė magmėnė uoliena. Bazalts īr labiausē paplėtos magmėnė uoliena Žemie. Ons sōsėdara dalėnā ėšsėlīdant kėtuoms magmėnėms oulienuoms. Dažnā bazalta masīvā tōr stolpėnē stroktūrā.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
IV omžios pr. Kr.

**Ketvėrts omžios prieš mūso ėrā** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 400 pr. m. e. metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 301 pr. m. e. metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis pr. m. e. - **[[1 tūkstontmetis pr. m. e.]]** - 1 tūkstontmetis 

Omžē: V omžios pr. m. e. - **[[IV omžios pr. m. e.]]** - III omžios pr. m. e.

Kateguorėjė:Omžē
V omžios pr. Kr.

**Penkts amžius prīeš Kristu** - šimta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 500 pr. Kr. metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 401 pr. Kr. metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis pr. Kr. - **[[1 tūkstontmetis pr. Kr.]]** - 1 tūkstontmetis 

Omžē: VI omžios pr. Kr. - **[[V omžios pr. Kr.]]** - IV omžios pr. Kr.

Kateguorėjė:Omžē
Biblėjė

miniatiūra|dešinėje|Gutenberga Biblėjė

**Biblėjė** (graikėškā *biblion* – „knīnga“) - krėkštiuoniū švėntasis rašts, tēpuogė vadėnama *Švėntoujo Rašto* aba *Dieva Žuodio*. Dalės Biblėjės (Senasis Testaments) īr judieju vieras kėlėma, diutuo tēpuogė īr ė žīdū švėntuojė kninga.

Nūdėinuomės, Biblėjė īr vadėnamė dvė knīngė:

* Senasis Testaments
* Naujasis Testaments 

Judiejē švėnto pripažīst tėk pėrma biblėjės dali, krėkštiuonīs - ė pėrma, ė ontra.

## Nūruodas

* K.Borbolė lietovėšks biblėjės pargoldīms – svetainė „Biblėjės vartā“
* A.Robšė ė Č.Kavaliauska lietovėškė biblėjės pargoldīmā svetainie „Biblija.lt“

Kateguorėjė:Biblėjė
Andā

[thumb|right|240px|Andā [Argentėna|Argentėnuo]]
thumb|right|240px|Cono de Arita
**Andā** – ėlgiausia sviete kalnu grandėnė, kotra driekias palē vėsā vakarėnē Pėitu Amerėkas pakrontē. Vėsuos kalnu sėstemas ėlgis – api 7500 km, pluotės – ėkė 600 km, vėdotėnės aukštis – net api 4000 m. Sudara pėitinē Kordiljėru šmoutė. 

## Aukštiausiuos vėršūnės

* Aukštiausia vėršunė - Akuonkagva 6959 m
* Aukštiausias aktīvos ognėkalnės - Katopaksės 5897 m

Kateguorėjė:Kalnā
VII omžios pr. Kr.

**Šešts omžios prīš Krėsto** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasidiėjė 700 pr. Kr. metu sausė 1 dėina ė pasėbėngė 601 pr. Kr. metu groudė 31 dėina.

Tūkstontmetē: 2 tūkstontmetis pr. Kr. - **[[1 tūkstontmetis pr. Kr.]]** - 1 tūkstontmetis 

Omžē: VIII omžios pr. Kr. - **[[VII omžios pr. Kr.]]** - VI omžios pr. Kr.

Kateguorėjė:Omžē
Zarasā

**Zarasā** () īr miests šiaurės rītū Lietovuo, pri robežiaus so Latvėjė. 7867 gīventuojē. Miests īr rajuona ė 2 seniūnėju cėntros. Zarasūs ėr apīlėnkies telkša 4 ežerā: Zarasos, Zarasātis, Balts ė Greižts. Īr Šventiausės Panelės Marėjės Jiemėma i Dongu bažnīčė. Zarasū vards mėnavuojams nu 1596 m. Miests vadėnts *Jeziorosās, Novaaleksandruovskio*.

## Žėnuomi žmuonis
*Darios Janolis - Euruopas grēžėma čempėjuons.

kateguorėjė:Lietovuos miestā
kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
José Manuel Barroso

thumb|right
**José Manuel Barroso** (g. 1956 m. kuova 23 d. Lisabuonuo) - Portugalėjės puolitėks. Dabartėnis Euruopas Kuomisėjės prezidėnts. Nu 2002 m. balondė 6 d. lig 2004 m. lėipas 29 d. bova Portugalėjės premjers. Nu 2004 m. lapkristė 23 d. Euruopas Kuomisėjės prezidėnts.

J. Barroso īr apsižanėjės ė tor trīs sūnos. Be gėmtuos puortugalu kalbuos rokounas onglėškā ė prancūzėškā. J. Barroso īr Portugalėjės suocēldemuokratu partėjės narīs.

## Nūruodas

* Uofėcēlos poslapis

Barroso, Jose Manuel
Kateguorėjė:Euruopas Sājonga
Žagarė

**Žagarė** - miests Juonėškė rajuonė, 26 km i šiaurės vakarus nu Juonėškė, netuolėi Latvėjės robežė. Senionėjės cėntros. Lielopės karīsis intaks Švietė (nu anuos šlaitū atsiver dolomėtėnės atuodongas) dalėn miesta i senuojė ė naujuojė Žagarė. Senuojė dalės sauguoma valstībės kap orabnėstėkas paminklos. Miesta daliū plans stačiakompis, ī savaimėnės eiguos radialėnė plana elemėntu. Stuov Šv. apaštalū Petra ė Puovėla bažninčė, ī gimanazėjė, spec. muokīkla, socēlėniu paslaugu cėntros, žėrgīns.

## Sports
* FK Saned
* FK Saned Muotrėšku 
* Žagarės stadijuons

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Juonėške rajuona gīvenvėitės
Gordon Brown

thumb
**Gordons Brauns** (*James Gordon Brown*; g. 1951 m. vasarė 20 d. Škuotėjuo) - dabartėnis Jongtėnės Karalīstės premjiers. Leiborėstu partėjės pėrmėninks. 2007 m. bėrželė 27 d. pakeitė lėgtuolėnė premjiera Tony Blair.

Brown
Ramīgala

**Ramīgala** () īr Lietuvuos miests Paneviežė rajuonė, 24 km i pėitus nu Paneviežė. Pri kelė Paneviežīs-Kiedainē. Seniūnėjės cėntros. Stuov Šv. Juona Krikštītuoja bažninčė (pabūdavuota 1914 m.), veik gėmnazėjė (anuo istuorėjės muziejos), lėguonėnė, pašts, aptieka, suocēlėnės globuos nomā (nu 2006 m.). Miests isikūrės Opītės opės kairiajamė krontė.

Pri miesta rondas Ramīgalas vėinsiedis. Ramīgalas telmoluoginis draustėnis (346 ha).

Ramīgalas bažninčė ė gėmnazėjė - vėinė seniausiū bodīnku miestė, torontīs istuorėnė reikšmė.

## Istuorėjė

Ramīgalas vards istuoriniūs šalteniūs bova mėnavuojams nu XIII omžiaus (kāp „Remigale“). Prīš 1492 m. (kėtās šaltenēs, 1431–1500 m.) pabūdavuota pėrmuojė bažninčė. Pats miestielis pamėnavuots 1503 m., 1525 m. mėnavuojams valsčios, vuo 1540 m. ė dvars.

1888 m. Ramīgaluo bova atėdarīta aptieka, 1895 metās – pašts. Nu XIX a. ontruosės posės ligė 1950 m. Ramīgala – valsčiaus cėntros, 1950–1962 m. bova rajuona cėntros. Miesta teisės Ramīgalā suteiktas 1957 m.

Iki tarībėnės melioracėjės Ramīgala sopa Liūnū, Pėkšruos, Uslajas ė Žarčiū pelkės ė dorpīnā.

### Pavadėnėma kėlmie

Ramīgalas vards ėš pradiū, musintās, reiškė „ramos gals, ramė vėita“, kadongė anuos pavadėnėma sodaraa do sondo: ram- (nu ramos – „tīlos, be triukšma, jaukos“) ė -gala („krašts, pakraštīs, srėtės“). Mažiau tėkietėna versėjė, ka vėituovardis kėlės nu asmenvardė Ramīs, bo tuoks asmenvardis dabā neaptīnkams.

## Miesta sėmbuolėka

Miesta gerba ė vielevas etaluonus sokūrė dailėninks Arvīds Každailis. Dieka sava oficēliū sėmbuoliu - gerba ė vielevas - Ramīgala bova prijėmta i Euruopas gondrū miestū asocijacėjė.

### Gerbs

Ramīgalas gerbs bova patvirtints 2003 m. sausė 13 d. Prezidėnta dekreto. Gerba žaliamė fuonė īr vaizdoujams ont vėinuos kuojės stuovėntis gondros.

### Vieleva

Vielevas žaliamė fuonė - gondros, katros stuov ont vėinuos kuojės. Kampūs ėšdiestītas pasagas. Vielevas kraštā apvestė rauduono apvalaus pjūvė apvado. 

## Žīmė žmuonis

Ramīgaluo gėmė dailėninks keramiks Mīkuols Vrubliauskis (1919-1998), artists Saulios Mikuolaitis (1966-2006).

## Nūruodas

*Ramīgalas seniūnėjė
*Ramīgalas poslapis

kateguorėjė:Paneviežė rajuona gīvenvėitės
Dūkšts (miests)

**Dūkšts** () - miests Ėgnalinas rajuonė, 27 km i šiauri nu Ėgnalėnas. Seniūnėjės cėntros. Stuov medėnė Šv. Stanisluova Kuostas bažninčė (pastatīta 1936 m.), vėdorėnė muokīkla, īr išlėkės dvars, īr geležinkelė stuotės. Pri miesta rondas ežerā Parsviets, Parsvietatitis ė Dīsnā. Tep pat miestė īr bevardis tvėnkinīs.

## Istuorėjė

Dabartėne miesta vėituovė vėdoramžes bova dvars, katrū lig 1573 m. valdė Giedraitē. Gīvenvįitė pradiejė augtė XIX a. vėdorie kumet bova pradiets tėistė geležkelis Peterburgs-Varšova. Dūkšts mėnavuojams nu 1862 m., miesta statusa gava 1956 m.

Senuoji Dūkšta gīvenvėitė vadėnama Dūkštelēs.

### Pavadėnėma kilmie

Mėslėjama, ka miests pavadints vagol bendravard' ežera - Dūkšta, telkšunti ož 5 km i šiauri ož miesta.

## Nūruodas
* Dūkšta parapėjė
* Dvars
* Dūkšta vėdorėnė muokīkla
* Portėgrapėjes

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Ėgnalėnas rajuonā gīvenvėitės
Rėitava Uogėnskiu koltūras istuorėjės moziejos

**Rėitava Uogėnskiu koltūras istuorėjės moziejos** () īr Rėitavė, Ėvinskė g. 4.

Moziejos keravuo Žemaitėjės konėgaikštiu Uogėnskiu koltūrėnės tradėcėjės ė propogoun Rėitava krašta istuorėjė. Moziejos atidarīts 1995 metās vėinintelemė ėšlėkosemė XIX omžiaus arkitektūrėnė ansamblė pastatė, katramė 1874-1903 metās veikė konėgaikštė Buogdana Uogėnskė (1848-1909) mozėkas muokīkla.


Vaizdas:Rietavo muziejus1.Zemaitija.2007-06-12.jpg|Ekspuozėcėjės salės
Vaizdas:Rietavo muziejus.Zemaitija.2007-06-12.jpg
Vaizdas:Rietavo muziejus2.Zemaitija.2007-06-12.jpg


Kateguorėjė:Rėitava savėvaldībė
kateguorėjė:Žemaitėjės muziejē
Akuonkagva

thumb|right|240px
**Akuonkagva** () īr aukštausės kalns Andose, ont Argentėnos ė Čilės robežio. Aukštės 6959 m.

Kateguorėjė:Kalnā
Kateguorėjė:Argentėna
Baltuojė Vuokė

**Baltuojė Vuokė** () - miests Šalčininkū rajuonė, Baltuosės Vuokės seniūnėjuo, anuos cėntros, 30 km i šiaurės rītus nu Šalčėninku ė mažne tėik pat i pėitus nu Vėlniaus. Seniūnėjės cėntros. Īr dvė vėdorėnė muokīklo („Šėla" ė E. Ožeškuovas), pašts, ambolatuorėjė, aptieka, toberkoliuozėnės lėguonėnės skīrios.

Ėšsėdiestios Rudninkū gėrės parobežio, Vuokės dešėniam krontė, i pėitus nu Baltuosės Vuokės torpīna. Par miesta ēn Papė kanals. katros jung Mėrki so Papė ežero (2 km i šiaurė nu miesta). Baltuosės Vuokės pelkė (40 km²) - vėina dėdliausiu Lietuvuo.

## Istuorėjė

Prīš Ontra svieta vaina pelkie pradieta kastė torpės, 1950-1952 m. pelkės pėitėniamė pakroštie pri Žagarėnės kaima pabūdavuota torpiu imuonė, vuo šalėp kanala ė torpīna jiemė kortėis darbėninkū gīvenvėitės. Ėš pradiū miests vadėnts **Naujuojė Žagarėnė**. 1958 m. soteiktas miesta teisės.

kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Žemaitėjės pėlēkalnē

**Žemaitėjės pėlekalnē** (lt. *Žemaitijos piliakalniai*)

## Akmenės rajuona pėlekalnē
* Luokavas pėlekalnis (*Lokava*) 
* Papėlės I pėlekalnis (*Papilė I*) 
* Papėlės II pėlekalnis (*Papilė II*)

## Kelmės rajuona pėlekalnē
* Bulavėnai
* Burbaičiai
* Gabriejolė
* Galiniai
* Gaučiškė
* Gudeliai
* Kalniškiai
* Kalniškiai
* Kubiliai
* Pagryžuvis
* Papilalis
* Papiliai
* Paspąstis
* Piltinė
* Plūsčios
* Puikiškė
* Šeduviškė
* Šilgalis
* Tytuvėnai
* Vaidatoniai
* Vainagiai

## Kretinguos rajuona pėlekalnē
* Anduliū pėlekalnis (*Anduliai*)
* Auksuodės pėlekalnis (*Auksūdys*)
* Daugintiu pėlekalnis (*Dauginčiai*)
* Gaudutiu pėlekalnis (*Gaudučiai*)
* Gintarū pėlekalnis (*Gintarai*)
* Imbarės pėlekalnis (*Imbarė*)
* Īpėltėis pėlekalnis (*Įpiltis*)
* Kataitiu pėlekalnis (*Kačaičiai*)
* Kartėnuos pėlekalnis (*Kartena*)
* Kormaitiu pėlekalnis (Kurmaičiai)
* Laiviū pėlekalnis (*Laiviai*)
* Martīnatiu pėlekalnis (*Martynaičiai*)
* Mišutiu pėlekalnis (*Mišučiai*)
* Negarbuos pėlekalnis (*Negarba*)
* Rūdaitiu pėlekalnis (*Rūdaičiai*)
* Sausėriū pėlekalnis (*Sauseriai*)
* Senuosės Īpėltėis pėrmasis pėlekalnis (*Senoji Įpiltis I*)
* Senuosės Īpėltėis ontrasis pėlekalnis (*Senoji Įpiltis II*)
* Valienu pėlekalnis (*Valėnai*)
* Vielaitiu pėlekalnis (*Vėlaičiai*)

## Mažeikiu rajuona pėlekalnē
* Dapšiū pėlekalnis (*Dapšiai*)
* Daubariū pėlekalnis (*Daubariai*)
* Gyvuoliu pėlekalnis (*Gyvoliai*)
* Grėižės I pėlekalnis (*Griežė I*)
* Grėižės II pėlekalnis (*Griežė II*)
* Jautakiū pėleksalnis (*Jautakiai*)
* Leckavas pėlekalnis (*Leckava*)
* Renava pėlekalnis (*Renavas*)
* Rimuoliū pėlekalnis (*Rimoliai*)
* Rėtėnės pėlekalnis (*Ritinė*)
* Seduos pėlekalnis (*Seda*)
* Vadagiū pėlekalnis (*Vadagiai*)
Duotnova

**Duotnova** () īr miestalis Kiedainiu rajuonė, aple 7 km nu Kiedainiu, pri Duotnovielės opės ė Šedovuos-Juonavuos plenta. Seniūnėjės centros. Īr Vėišpatėis Apsėraiškėmā Švt. Panelē Marėjē bažnīčė. 

## Istuorėjė
Lėgė 1996 m. Duotnova bova miests. 2001 metās Duotnovuo gīvena 775 gīvėntuojē.
Kelly Clarkson

thumb
**Kelly Brianne Clarkson** (g. 1982 m. balondė 24 d. Fort Vorte, Teksase, JAV) - JAV pop ė poproka mozėkos dainininke. Ana laimiejā American Idol ė 2 Grammy apdovanuojėmus.

## Dėskuograpėjė
* *Thankful* (2003)
* *Breakaway* (2004)
* *My December* (2007)

Clarkson
Kateguorėjė:JAV mozėkontā
Erreway

**Erreway** īr Argentėnas pop mozėkas kuolektīvs,katros sosėfuormava TV serėjala *Rebelde Way* čieso. Grope pradiuo sodarė: Luisana Lopilato, Camila Bordonaba, Benjamín Rojas ė Felipe Colombo. Erreway īr ėšlaidosp 4 albomus, tėpuogi fėlmoujas telenuovelėsė.

Erreway pardavė daugiau nego 35 mėlėjuonu albomu.

## Deskograpėjė
**Señales*
**Tiempo*
**Memoria*
**El disco de Rebelde Way*

Kateguorėjė:Argentėna
Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā

* Erreway
Montvėlėškis

**Montvėlėškis** () īr kaims Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniūnėjuo, 6 km i šiaurė nug Akademėjės, prī plėnta Šedova-Juonava. 262 gīventuojē ī. Par kaima robežiu tek' Duotnovielė, katra ī patvenkta Mantvilėškė prūdo.

thumb|left|250px
Ožvėntis

**Ožvėntis** () - miests Kelmes rajuonė, Vėntuos aukštupie, 25 km i šiaures vakarūs nu Kelmes. Seniūnėjės cėntros. Īr Šv. Marėjės Magdalietes bažninčė (pastatīta 1825 m.), Šatrėjės Raganas vėdorėnė muokīkla.

## Istuorėjė

Ožvėntis ėstuoriniūs šaltinius mėnavuojams nu XIV omžiaus. 1703 m. soteikta teis' rėngtė torgo, nu 1746 m. čė dar vīkdava ė trīs prekīmetē. 2000 m. kuova 23 d. Prezidėnta dekreto patvėrtints miesta herbs.

## Nūruodas
*Ožvėntis
*Ožvėnte nuotraukas
*Ožvėnte žemielapē


Vaizdas:Užventis.centrinė gatvė.JPG|Pagrėndėnė Ožvėnte gatvė
Vaizdas:Ožvėntis 3.JPG|Ožvėnte Šatrėjės Raganas vėdorėnė muokīkla


Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Bokštā (Kiedainē)

**Bokštā** () īr kaims Kiedainiu rajuone, Duotnovas seniūnėjuo, 3 km ī šiaurės vakaros no Akademėjės, prie plentā ī Šedova ėr Duotnovielės opės. 120 gīventuojū.
Sipuonē

**Sipuonē** () īr kaims Kiedainiu rajuone, Duotnovas seniūnėjo, 2 km nu Akademėjės, pri plentā ī Krakes ėr Duotnovielės opės tvenkėnė. 93 gīventuojē. Sipuoniūs īr dubenioutasis kūlis, vadėnams Uožakmenio.
Pėliuonē

**Pėliuonē** () īr kaims Kiedainiu rajuonė, Duotnovas seniunėjuo, 3 km i peitrītius nu Gudžiūnū, prī plėnta Juonava-Šedova ėr Duotnovielės opės. 89 gīventuojē. Prī kaimā stūksa Pėliuoniu pėlēkalnis.

thumb|left|200px
Panemonė

**Panemonė** () īr miests Pagiegiū savėvaldībie, 8 km i pėitūs nū Pagiegiū. Šalėp tek Nemona opė, kėtuo opes posie īr Tėlžė. Panemonė īr pats mažiausis miests Lietuvuo. Be tuo, ana īr vėinintelis miests, katros netor sava seniūnėjės (prėgol Pagiegiū senionėje). Īr pagrėndėnė muokīkla.

Kateguorėjė:Pagiegiu savėvaldībės gīvenvėitės
Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Pėliamonts

**Pėliamonts** () īr kaims Kiedainiu rajuone, Duotnovas seniūnėjuo, 1 km ī šiauri nu Mantvilėškė, pri plentā Juonava-Šedova ėr Duotnovielės opės. 59 gīventuojē.
Rūdėškės

**Rūdėškės** (lt: *Rūdiškės*) - miests Trakū rajuonė, 15 km i pėitūs nu Trakū. Seniūnėjes cėntros. Īr Švč. Jiezaus Šėrdėis bažninčė (pastatīta 1932 m.), vėdorėnė muokīkla. Miesta sop Rūdėškiū mėškā.

## Istuorėjė

Rūdėškiū kaimalis mėnavuojams nu 1774 metū, ka anamė bova pastatīta bažninčė. Pradieje augtė pu 1864 m., kumet bova nutėists Varšovas-Peterburga gėlžkėlis. XIX o. pabaiguo - XX o. pėrmuo pusie bova valsčiaus cėntros. 1958 m. patapa miesto.

## Pavadėnėma kilmie

Mėslėjama, ka seniau gīvenvėites apīlinkies bova līduoma balū rūda, dėltuo ana ė pavadinta Rūdiškiem. Bet tep pat imanuoma, ka miest vards kėlės nu asmenvarde *Rudīs* (a *Rūdis*, *Rūdė*), pridedont priesaga *-ėškes*.

kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Šėlova

**Šėlova** () īr miestielis Rasėiniu rajuonė, pri kelė Raseinē–Tītovienā, Tītovienu regijuonėniamė parkė. Seniūnėjės cėntros. Stuov Šėlovuos Švt. Panuos Marėjės Gėmėma bazilėka (pabūdavuota 1760–1775 m., īr stebuklās garsiejontis Marėjės abruozds, katros īr bažninčės dėdliajamė altuoriou), kuoplīčė Švt. Marėjės apsireiškėma garbē (pabūdavuota 1924 m. Marėjės apsireiškėma vėituo), īr vėdorėnė muokīkla, ambulatuorėjė (muokīkluo), aptieka, maista prėkiū krautuvė, koltūras nomā. Miestielis ivēn i Tītovienu regijuonėnė parka terituorėjė.

## Istuorėjė
Pėrmuosės suodības atsėrada XV omžiaus pradiuo. 1457 metās pabūdavuota pėrmuojė bažninčė, katra bova pašvėntėnta Švt. Mergelės Marėjės ė šv. Petra ė Baltruomiejaus tėtolou. 1608 a 1612 metās pėimenieliams apsėreiškė Švt. Pana Marėjė (ana īr pavaizdouta miestelė gerbė). Naujīna api tou nutėkėma paplėta po vėsa Lietova.

1993 m. Šėlovuo lonkies popiežios Juons Paulios II.

2002 m. vasarė 19 d. Prezidėnta dekreto patvėrtėnts miestelė gerbs.

Kateguorėjė:Raseiniu rajuona gīvenvėitės
Bėrštuons

**Bėrštuons** () - koruortėnės miests Lietovuos pėitous, pri Nemona, Bėrštuona savėvaldībės centros. Koruorts ėšsėdiestės dešėniajam Nemona krante. Ons nug Kauna notuolės 39 km.

I pėitos nug Bėrštuona miesta ī Bėrštuona vėinkiemės.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Bėrštuona savėvaldībies gīvenvėitės
Trakā

**Trakā** () ī miests Lietovuo, ož 30 km i vakarus nug Vėlnious cėntra. Ons īr apsopts ežeru, katruos īr daug salū: šiaurie telkšs Galvė, rīūs – Loka, pėitūs – Geložis, vakarūs – Tuotuorėškiu ežers. Miesta senamiestis ī vėins ėš penkiū valstībės kieravuojamu senamiestiu. Tepuogė Trakūs stuov ė garsiuojė Trakū pėlės. Trakā rajuona cėntros ī, bet dėdliausis Trakū rajuona miests Lėntvaris ī.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Trakū rajuona gīvenvėitės
Vabalninks

**Vabalninks** () - miests Bėržū rajuonė, 26 km i pėitūs nu Bėržū. Senionėjės cėntros. Īr Švč. Mergeles Marėjės ėmama i Dongo bažninčė (pastatīta 1817 m.), B. Srougas vėdorėnė muokīkla.

## Istuorėjė

Vabalninka kaimalis mėnavuojams nu 1554 m., dvars - 1555 m. Nu 1618 m. Vabalninks vadėnams miestelio. 1775 m. gava miesta teises. 1792 m. balondė 26 d. LDK konėgaikštis Stanėsluovs Augosts Poniatovskis pakartuotėna soteik miesta teises ė patvėrtėna miesta herb. 1997 m. kuova 8 d. Prezėdėnta dekreto patvirtints naujėsis miesta herbs.

## Nūruodas
*Parapėjės tėnklapis
Duotnovielė

**Duotnovielė** () īr opės Vėdoriuo Lietovuo, Kiedainiu ėr Radvėlėškė rajuonuos; Neviežiā dešėnīsės intaks. Prasided netuoli Baisuogalas, ėr tek' ī pėitrėtius pro Skiemios, Gudžiūnos, Akademėjē, Duotnovā. Ėtek ī Neviežī Kiedainiu mieste, 59 km no ano žiuotiū. Duotnovielė īr patvenkta 4 vėituose: Pėliuonios, Bokštuos, Duotnovuo ėr Kiedainiuos. 


Image:Dotnuvele002.JPG|Duotnovielė Kiedainiū miestuo parke
image:Dotnuvele.jpg|Duotnovielė Kiedainiū miestuo parke
image:Dotnuvele001.JPG|Duotnovielė Kiedainiū miestuo parke
Vaizdas:Dotnuv1.JPG
Vaizdas:Dotnuv2.JPG


Kateguorėjė:Lietovuos opis
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons
Kateguorėjė:Radvėlėškė rajuons
Tītovienā

**Tītovienā** () - miests Žemaitėjuo, Kelmės rajuonė, 17 km i rītus nū Kelmės. Miests tor senionėjės statosa, tēpuogė īr apīlinkiū seniūnėjės cėntros, čė darboujas regijuonėnė parka direkcėjė. Miestė īr Švt. Mergelės Marėjės bažninčė (ėšbūdavuota 1633 m.), bovės bernardėniu vėinoulīns ė anuo ansomblis (XVII o. pradė - XVIII o. pabėnga, vėins dėdėngiausiū baruoka paminklu šiaurės rītū Euruopuo), īr gėmnazėjė. Uriedėjuo īr moziejėnė ekspozėcėjė. 

Nū 2004 m. Tītovienūs vasara vīkst terptautėnis menū festivalis. Siejės mienėsie vīkst maldėninkū ētīnės i Šėlova.

Miesta pėitėnie dalie telkša Brėdvaišė ežers. Ož miesta rondas gėlžkelė stuotėis gīvenvėitė.

## Istuorėjė

Tītovienu dvars mėnavuojams jau nu 1500 metū. 1555 m. ėšbūdavuota pėrmuoji bažninčė, dvara invėntoriou mėnavuojams miestielis. 1633 m. pastatīta Švč. Mergelės Marėjės bažninčė ė vėinuolīns. 1724 m. Augusts II soteikė kasmetėnė torgaus privilegėjė.

XX a. pradiou Tītovienā liōb būt garsos Lietovuos kuruorts. 1956 m. Tītovienā gava miesta statosa. 2002 m. rogpjūtė 19 d. Prezidėnta dekreto patvirtints miesta gerbs.

## Nūruodas

*Tītovienu istuorėjė
*foto.lt Tītovienu portėgrapėjės (1)
*Tītovienu portėgrapėjes (2)
*Rajuona senionėjū kuontaktā
*Boves bernardėnū vėinoulīns
*Vasaras festivalis

kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Amy Winehouse

250px|thumb|right|Amy Winehouse 
**Amy Jade Winehouse ** (g. 1983 m. siejės 14 d. - m. 2011 m. lėipas 23 d.) - Onglėjės džeza, R&B dainėninke, kėitā garsė vėsam svietė. Ėpatingā Amy Winehouse ėšgarsėno anuos singlos *Rehab*. Dabartėnio čieso dėdlē garsė sava ekscentrėško elgesio (peštīniem, pėjuokavėmās).

## Nūruodas
* AmyWinehouse.co.uk - ofėcėalos tėnklopės

Winehouse Amy
Winehouse Amy
Kībartā

**Kībartā** () - miests Vėlkavėškė rajuonė, 16 km ī vakaros nu Vėlkavėškė. Vėsā pri pat robežiaus so Kaliningrada srėtėmė. Seniūnėjės cėntros, Eucharėstėne Ėšganītuojė bažnīčė (pabūdavuota 1928 m.), pamėnklos Sūduvas krašta knīgnešems (2006 m.). Pro miesta tek opė Lėipona.

Miestalie gīven namaža čėguonu bendroumėnė - 2011 m. bova ožregėstrouta 1,98%, katrėi savi prigoldė čėguonu etnėnē gropē. Ta īr ontra pagol dėdoma tautėnė mažoma pu rosu (2,71%).

## Istuorėjė

Vagol veina padavėma, Kībartos pabūdavuojė 5 bruolē dailėdės, bat ėš istuorėniu šaltēniu žėnuoma, ka suodna pradiejė rastėis karalėinės Buonas gadīnie kuoluonėzounont Suvalkėjė. Kībartā pėrma lėika mėnavuojėmė 1561 metās Jorbarka ė Vėrbalė inventoriuo, ton gadīnie suoduo bova 20 ūkiu.

1856 m. gava miesta teisės, pradiejė grētā augtė pu 1861 m., kumet bova nutėists gelžkėlės Kauns–Vėrbalis ė Kībartūs bova pabūdavuota gelžkėlė stuotės. 1919 m. miesta teisės soteiktas pakartuotėnā.

1998 m. patvėrtėnts miesta herbs.

## Nuoroudas
* Parapėjės tėnklopės (lietoviu kalba).
* Aple Kībartos lietoviu kalba).

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Vėlkavėškė rajuona gīvenvėitės
Žemaitokā

**Žemaitokā** īr vėina ėš seniausiu arkliū (puoniu) veisliū Euruopuo, kotra atsėrada dā VI omžiou. Bova nauduojamė juotė, važioutė, žemės darbams.

Kateguorėjė:Žemaitėjė