open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Varnē

**Varnē** () īr miests Telšiū rajuonė, ož 33 km i pėitus nu Telšiū. Seniūnėjės cėntros. Īr M. Valončė vėdorėnė muokīkla, pašts. Miesta plans radijalėnis. Īr istuorėjės, dailės ė arkitektūras pamėnklu - noms, katramė 1850-1864 m. gīvena vīskops Muotiejos Valončė, Šv. apaštuolū Petra ė Pauliaus bažninčė (seniausė Žemaitėjuo, pabūdavuota 1691 m.; bovosė katedra), medėnė Šv. Aleksandra bažnīčė (pabūdavuota 1804 m.), Žemaitiu vīskopīstės moziejos Varniū konėgū seminarėjės paluociūs. 

Par miesta tek Varnelė, i pėitus nu miesta telkš Loksts. Varnē iēn i Varniū Regijuonėnė parka terituorėjė.

## Istuorėjė

Miestielis iēn i senuobės žemaitiu gėntėis gīventas terituorėjės robežio. XIV o. dešėniajamė Varnelės krontė bova isėkūrusė **Medėninku** gīvenvėitė, 1314-1399 m. gīvenvėitė poulė krīžioutē (1320 m. mėnavuojamė kāp *Medenike*), 1389 m. žemaitē tuoj' vėituo krīžioutius somošė. XV o. dešėniajamė krontė isikūrė Varnē, katrūs 1416 m. pabūdavuota bažninčė, Vītauts Dėdlīsės ikūrė vīskopīstė. 1417 m. Medininkūs pabūdavuota katėdra, tās patēs metās gautas miesta teisės. 1417-1864 m. čė bova žemaitiu vīskopīstės cėntros. Nu XVI o. Medėninkā vadėname Varnēs. 1635 m. soteikta Megdeborga teisė. 1740-1864 m. čė bova Varniū konėgū seminarėjė. 1926-1931 m. miestė bova koncentracėjės stuovīkla. 1997 m. kuova 3 d. Prezidėnta dekreto patvėrtints miesta gerbs.

### Varnē XVI omžiou

XVI o. Varnē palėka vėino ėš svarbiausiu lituanistėnes koltūras cėntrū, ne tėktās Žemaitėjuo, no ė LDK. Žemaitiu vīskops Merkelis Giedrātis (1576-1609) sėikė ivīkdītė galotėnė vėsū luomū kristijanizacėjė. Tam tėkslou Varniūs sobūrė švėisiausius poetus, i vīskopėjė kanauninkās pasėkvėitė ė lėšuom aprūpėna istuorika Motiejo Strėjkovki, Lietovuos valstībės savaranakėškoma šalėninka, parašiosi ė 1582 m. ėšspausdėnosi „Lėnkėjės, Lietovuos, Žemaitėjės ė vėsuos Rosėjės kruonika", ė Mėkaluoju Daukša - liotovėšku katalėšku raštū rengieja.

Varniūs parėngts M. Daukšuos pargoldīts J. Ledesmas katekėzmos - pėrmasis katalėku katekėzmos LDK. M. Daukša palėka pėrmoujo lėteratūrėnės lietoviu kalbas kūriejo, vuo 1599 m. ėšleista anuo lietovėška „Puostėlė" - XVI-XVII o. svarbiausio lietoviu koltūras istuorėjės nutėkėmo. Dėdli darba atlėka pargoldītuos, pasėrīžėns pargoldītė dėdžiolė fuormata 632 poslapiu kninga i lietoviu kalba. Vīskops m. Giedrātis - tuo darba ikviepies ė leidies.

## Konėgū seminarėjė

Varniūs nu 1623 ligė 1628 m. ė nu 1739 ligė 1864 m. veikė konėgū seminarėjė.

## Bliuza naktis

Ož 2 km i pėitvakarius nu Varniū, Graužū suodnuo pri Lūkšta ežera, kuožnās metās lėipas mienesie būn bliuza festėvalės „Bliuza naktis".

## Žīmė žmuonis

*Sėmuons Daukants (*Simonas Daukantas*; 1793-1864 m.)
*Untuons Baranauskis (*Antanas Baranauskas*;1835-1902)
*Untuons Strazdos (*Antanas Strazdas*; 1763-1833)
*Muotiejos Valončė (*Motiejus Valančius*; 1801-1875)
*Untuons Vėinažindīs (*Antanas Vienažindys*; 1841-1892)

## Nūruodas

*Varniū svetainė
*Bliuza naktis
*Vīskopīstės moziejos
*Miesta istuorėjės fragmėntā
*Tievū žemė
*Trumpa istuorėjė ė žemielapē

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Aukštaitėjės nacionalėnis parks

**Aukštaitėjės nacionalėnis parks** () īr Rītū Lietovuo, Aukštaitėjuo, Ėgnalėnas, Šventiuoniū ėr Otenas rajuonūs. Ėkorts da 1974 m. ė īr seniausis Lietovuo. Parka dėrėkcėjė īr Palūšie. Pluots īr 40 574 aktarā.

Kateguorėjė:Lietovuos naciuonalėnē parkā
Tverā

**Tverā** () īr miestalis Rėitava savivaldībie, 17 km i rītus nu Rėitava, šalėp Aitruos opės. Seniūnėjės cėtros. Īr ambulatuorėjė, aptieka, pašts, bibliuotėka, vėdorėnė muokīkla, koltūras nomā, medėnė Švt. Panuos Marėjės Apsėlonkīma bažninčė (pabūdavuota 1897 m.), gėrėnėnkėjė. Ož 4 km i šiaurės rītus īr Luopaitiu kalva (211 m). 2001 m. - 680 prieteliu.

## Istuorėjė
Tverā pėrma karta pamėnavuotė 1251 metā (kāp *Tviriment*). 1640 m. Tverams bova sotėiktas prekībenes privėlėgėjės.
Daugā

**Daugā** – miests Alītaus rajuonė, 20 km i rītus nu Alītaus ė tėik pat i šiaurės vakarus nu Varienas. Seniūnėjės cėntros. Šalėp miesta īr ežers Didžiolis. Miestė stuov Dieva Apvaizdas bažninčė (nu 1862 m.), ī vėdorėnė muokīkla, vākū darželis.

## Istuorėjė

Daugā mėnavuojamė nu XIV omžė pabonguos, pru anus i Trakus ė Vėlniu liōb žīgious krīžiuotē. Čė bova Lietovuos valduovu itvėrtints medžiuoklės dvars. Mėslėjama, ka Vītauta čiesās (1392–1430 m.) bova pastatīta pėrmuojė bažninčė. 1457 m. (gal ė jau 1422 m.) bova valsčiaus cėntros. 1503 m. Aleksondra privėlėjuo jau vadėnamė miesto. XVIII a. pradiuo jiemė prarastė bovosė svarboma, nuors XVIII a. vėdorie vielek pradiejė pliestėis ė oficēlē miesta teisės gava 1792 m. balondė 26 d. (karto gava ė herba). 1950–1959 m. bova rajuona cėntros. 1998 m. patvirtints naus miesta herbs.

### Pavadėnėma kėlmie

Krīžeiviu kara keliū aprašūs 1384 m. mėnavuojamė *Dowge*. Mėslėjama, ka vėituovardis īr asmenvardėnės kėlmies, nu *Daugs* daugėskaitas, nuors šėton pavardė šēs čiesās ėšninkos īr. Pagaliau, Droskėninku, Leipalingė ė Rakainiu apīlinkiesė (pėitėnie Lietovuo) pasėtaika pavardie *Daugevičius*, būktās Dauga soslavinta skvarma.

## Nūruodas
* Daugū tinklapis (LT)
* Daugū seniūnėjė (LT)
* Daugū istorėjė (LT)

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Alītaus rajuona gīvenvėitės
Dosetas

**Dosetas** – miests Zarasū rajuonė, aple 30 km i vakarus nu Zarasū, Sartū regijuonėniam parkė, pri Švėntuosės opės. Seniūnėjės cėntros. Miestė stuov Švt. Trejībės bažninčė (pastatīta 1888 metās) so varpėnė, vēk K. Būgas gimnazėjė (so kraštuotīras moziejom), specēliuojė muokīkla. Miestė pabūdavuots naprigolnoma paminklos, paminklā puoetou Pauliou Šėrviou, kalbėninkou Kazėmierou Būgā, vēk dailės galerėjė. Miests isėkūrės Sartū ežera pėitėnie pakrontie, ont ežera kasmet vīkst žėrgū lėnktīnės (nu 1905 m.), tāp pat īr hipodruoms.

## Istuorėjė

Dosetas opė mėnavuojama XIII omžė krīžeiviu kruonėkuosė. Dosetas mėnavuojamas nu 1520 m. Ėšauga ėš Radvėlu dvarou priklausontė suoda, vieliau priklausė Pliateriams. Miestelio vadėnams nu XVI o. pradiuos (tēpuogė 1686 m.). XIX o. gīventuojē aktīvē dalīvava sokėlėmūs prīš cara valdė, slapta platėna spauda.

Miesta privėlėjė Dosetas gava 1950 m., 1950–1959 m. bova rajuona cėntros. 1999 m. siejės 28 d. Prezidėnta dekreto patvėrtints miesta gerbs.

### Pavadėnėma kėlmie

Miesta vards – hidruonėmėnis, nu Dosetas opės daugėskaitas.

## Žėrgū lėnktīnės

Nu XIX o. pradiuos žėima Dosetuosė ont Sartū ežera vīkst žėrgū lėnktīnės. Nu 1905 metu anuos vīkst kuožnās metās, 1955 m. paskelbtas respoblėkėniem. 

## Nūruodas

* Miesta istuorėjė
* Dosetas
* Kraštuotīras moziejos
* K. Būgas gimnazėjė
* Parakvėjės poslapis
* Žėrgū lėnktīnės
* Puortegrapėjės

kateguorėjė:Lietovuos miestā
kateguorėjė:Zarasū rajuona gīvenvėitės
Salontā

**Salontā** () - miests Kretingas rajuonė, abėpos Salonta opės (Mėnėjės intaka), 31 km i šiaurės rītus nu Kretinguos. Miests tor seniūnėjės statosa, tēpuogė īr Imbarės seniūnėjės cėntros. Miestė rondas Švč. Mergelės Marėjės Emėma i Dongo bažninčė (pabūdavuota 1911 m.), vēk trīs muokīklas: Salontū gimnazėjė, Salontū specialiuojė muokīkla (čė muokuomė vakā su nežīmio pruotėnio atsėlėkėmo) ė mena muokīkla (su mozėkas ė dailės skīrēs). Tēpuogė īr pašts, vakū daržielis, puolicėjes nuovada, lėguonėnė, koltūras cėntros, poliklėnėka, Salontū regijuonėnė parka dėrekcėjė, dvė aptiekas, dvė degalėnės, daugiau kāp 10 kreutuviū, dounas kepīkla, kelės smolkės individualės īmuonės.

Gamtuos paminklos - 4,8 m. apimtėis Salontū kaštuons. Miesta gamtininks M. Ivanauskas sava privateme sklīpė laika egzuotinius paukštius ė žvieris. Do kraštuotīras moziejā: muokīkluo ė prėvatemė A. Gaponavičiaus nomė.

## Istuorėjė

Salontā žėnuomė jau nu XVI a. Pėrma karta mėnavuojamė 1566 m. kāp Skėlundiū paluocē. Aple 1638-1640 m. Skėlondē pradietė vadintė Salontās. 1688 m. Salontā pavadėnamė miesto. Miestė iškėla dėdėkū Vainū, Guorskiū, Oginskiū paluocē. 1746 m. Augosts III leida čė rėngtė 4 prekīmetius 1833 m. mėstelie bova 1294 gīventuojā, 1897 m. - 2449.

XIX a. untruo pusie Salontūs pastatīts ondebs malūns, veik' pašta stuotes, aplė 80 kreutoviu, kelės smolkes dėrbtoves. 1906-1911 m. vagol švedū arkitekta Karla Eduarda Štrandmana pruojėkt bova pastatīta neogotėkėne plana dabartėnė bažninčė. Buokštū aukštis sėik aplė 70 m.

XIX - XX a. pėrmuo pusie Salontā bova valsčiaus cėntros. 1950-1959 m. - rajuona cėntros, nu 1959 m. - rajuonėne pavaldoma miests. Pu Untruoj' pasaulėnė kara Salontā gīventuojū skaičio nedaug teatsilėka nu dabartiniū rajuonū cėntrū, tokiū kap Skouds, Plungė, bet Salontūs nebova vīstuoma pramuonė, dėltuo miestielis beveik nesipliet'. 1993 m. tėis bovosio ondens malūno pastatīta užtvanka. Užtvankas ondens pluots aplė 5 ha.

1996 m. Salontā atšvėnt 440-uoses ėkorėma metėnes ė švėntes pruogo lėipas 2 d. bova patvirtintė miesta herbs ė vieleva, vuo pri senionėjes atidėngta skopltūra (autuorios L. Ruginis).

## Pavadėnėma kilmie

Salontū miesta varda kilmie aiški - susidar' iš opes Salonta (dešėnėsis Mėnėjes intaks), katras pru miest tek iš šiaures ritū i pėitvakarius, daugėskaitas.

## Nūruodas

* Seniūnėjės informacėjė
* Aplė Salontus
* Žemielapis
* Parapėjės istuorėjė
* Salontū gimnazėjė

Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā
Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Cėgarėits

**Cėgarėits** īr svēkatā pavuojo kelontės gamėnīs, katruo glabna sodedamuojė dalės – taboks. 

Cėgarėitūs īr dėdlē daug nėkotėna, katras laikuoms vėino ėš stėpriausiu neurotropėniu noudu. Anas kėit toukiu gėvībėškā glabnu nervu sėstemas daliū, kāp alsavėma ė šėrdėis vėikluos regolevėma cėntrā galvuos smagenūs, nervėniu lāstieliu medegū apīkaita ė fonkcėjė. 

Vagol Harvarda unėversėtetė atlėkta tīrėma doumėnės, nėkotėna kėikis aug nu 1998-2005 m. pu 1,6%. Diel dėdesnė nėkotėna kėikie kūrėnantėms daugie svēkatuos sotrėkėmu ė sonkiau atsėkratītė ton žalėnga īpruotė.

## Nūruodas


Kateguorėjė:Kūrėnėms
Kūrėnėms

**Kūrėnėms** – medžeguos (dažneusē – džiouvėnto tabaka augala lapu) degėnėms ėr ėšskėramu dūmu ėkvėpėms. Tonkeusē kūrėnamė cėgarėitā, tonkē sokel svēkatuos sotrėkėmo, lėgu ė gal būt smertėis pėižastės.

Kateguorėjė:Kūrėnėms
NASA

**NASA** (pėlns pavadėnėms , **Naciuonalėnė aeronautėkas ė kuosmosa adminėstracėjė**) īr JAV naciuonalėnė agentūra, atsakontė ož vėsas nakarėnės kosmuosa tīrėma pruogramas. Bova ikorta 1958 m. spalė 1. NASA vaduovībė īr Vašingtuonė. NASA tor ketorės pavaldės institocėjės:
* Rēktīvėnė košiejėma labuoratuorėjė Pasadenuo 
* Godarda kuosmėniu skrėdėmu cėntros Grėnbeltė 
* Džuonsuona kuosmėni cėntra so kuosmuodruomu Keip Kanaveralė 
* Džuonsuona kuosmėni cėntra Hiustuonė
Vėlkėjė

**Vėlkėjė** () īr miests Kauna rajuonė, šalėp kelė Kauns-Jurbarks. 25 km i šiaurės vakarūs nū Kauna miesta. Dešėniajamė Nemona krontė. Miests tor seniūnėjės statosa, tēpuogė īr apīlėnkiu seniūnėjės cėntros. Miestė stuov neogotikėnė Švėnta Jorgė bažninčė (pabūdavuota 1908 m.), īr vėdorėnė muokīkla, aukštesniuojė liaudėis amatū muokīkla, žemės ūkė muokīkla. Senūsiūs kapūs īr do XIX o. koplītstolpio. Ėšlėka noms, katramė 1862-1864 m. gīvena tautuosakėninks Untuons Joška.

## Istuorėjė

Vėlkėjė mėnavuojama nu 1364 m. (kāp *Wilkenbethe*), ale kai katrėi šaltenē nuruoda 1426 m. Nu 1512 m. mėnavuojams miestielis, vieliau miesta teisės pratruotījė, 1792-1795 m. apėntās toriejė, kol galiausē pu Ontras svieta vainas lig šiū dėinū tebie miests. 1998 m. lapkrėtė 16 d. Prezidėnta dekreto patvirtints naujēsis miesta herbs.

## Nūruodas

*Aplė senionėj
*Žemielapē ė istuorėjė
*Vėlkėjės parapėjė
*Trompā aplė Vėlkėjė
*Kauna rajuona heraldika

kateguorėjė:Kauna rajuona gīvenvėitės
Vuobelē

**Vuobelē** () – miestalis Ruokėškė rajuonė, 15 km i rītus nu Ruokėškė. Seniūnėjės cėntros. Miesta pėitvakariūs telkš Vuobeliū ežers. Miestė stuov Šv. Vuonas bažninčė (pastatīta 1868 m.), ī vākū gluobuos nomā, vėdorėnė muokīkla, darželis-muokīkla.

Vuobeliū pasėinė kontruolės puosts so Latvėjė īr ož 8 km i šiaurės rītus, pakeliou i Sobatė.

## Istuorėjė

Pėrma karta Vuobelē pamėnavuotė 1509 metās Lietovuos Dėdliuosės Konigaikštīstės teisma aktūs – tumet Vuobeliū dvars priklausė LDK. 1529 m. pamėniets Vuobeliū miestoks ė valsčios. 1629 metās bova pastatīta pėrmuojė bažninčė. 1899 metās kėla dėdīsis Vuobeliū gaisros, pu katruo lėka vėn 10 nomū. Carėnės Rosėjės čiesās Vuobelē bova valsčė cėntros ė priklausė Zarasū apskrėtē Valsčė cėntro miestoks bova lėg 1950 m. Miests aktīviau plietuotėis pradiejė nu 1873 m., nutėisos gelžkelė biegius. Čė bova elektras generatuorios, dvė malninčės, lėntpjovė, gelžkelė stuotis ė traukėniū remuonta dėrbtovės. Ketvėrtadėinēs bova juomarka dėina. Kikvėinu metu sausė mienesie vīka dėdelė arkliū paruoda.

Vuobelē garsiejė tou, ka prīšėnuos valdē. Daug prieteliu prisėdiejė pri 1831 metu sokėlėma. 1896 m. dvara baudžiauninkā sorėngė vėina pėrmūju Lietovuo darbėninku streika. Gīventuojē aktīvē dalīvava 1905 metu tautėniam sājūdie.

1956 m. Vuobeliams soteikta miesta privėlėjė, 1993 m. patvėrtints Vuobeliū herbs.

### Pavadėnėma kėlmie

Miesta pavadėnėms tėkriausē kėlės nu bėndrėnė žuodė *vuobelie* – tāp galiejė būtė pavadinta vėita, katruo aug daug vuobeliū. 

## Koltūra

Paskotėnio meto Vobelē pradiejė garsietė kap pruovincėjės miestoks, katramė vīkst iduomė koltūrėnē rėngėnē. 2001-2006 metās čė vīka Rimvīda Pupelė organėzounamė onėkalė sava vėituomės poezėjės skaitīmā „Anīs kalbies žuodēs“ (lt. „Anys kalbės žodžiais“). Nu 2003 metu ontruojė rogsiejė nedielės galė čė vīkst „Vuobelėnė“ (lt. „Obelinė“) – švėntė, katruos meto vīkst ivairė spuorta, koltūras rėngėnē, kuoncertā. Onėkalos švėntės meto vīkstontis rėgėnīs – ognėis skolptūru parks. 2006 metās sorėngts pėrms tētru festėvalis „Tuoras“ (lt.„Tvoros“). Šėts festėvalis tāp pat onėkalos tou, ka nevīkst vėinuo vėituo ė tonkiausē laukė. Nu 2004 vīkst parakvėjės atlaidū nedielė.

## Nūruodas

* Kninga „Obeliai. Kriaunos“
* Parakvėjė

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Ariuogala

**Ariuogala** () - miests Rasėiniu rajuona savivaldībie, 31 km ī pėitrītius nu Rasėiniu, Dubīsos kairiam kronte; ontrasės vagol dėdoma rajuona miests. Ariuogala tor miesta seniūnėjės statosa, tēp pat īr apīlėnkiu seniūnėjės cėntros. Mieste stuov Šv. Arkangela Mīkuola bažninčė (pabudavuota 1939 m.), īr vėdorėnė ė pradėnė muokīklas, paštos, tekstėlės īmuonė „Camira“. Miests išsidiestėns siauruo (0,2-0,8 km) 3 km ėlgoma terituorėjuo.

Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā
Kateguorėjė:Raseiniu rajuona gīvenvėitės
Skaudvėlė

**Skaudvėlė** () - miests Tauragies rajuonė, 26 km i šiaures ritūs nu Tauragies, stuov medėnė Šv. Krīžiaus bažninčė (pastatīta 1797 m.), veik gimnazėjė, specialiuoji muokīkla.

## Istuorėjė

Mėslėjama, ka Skaudvėlė pradž' devė XIII a. ikorts Skaudvėles dvars, katras mėnavuojams nu 1645 m. Skaudvėles mėstielis mėnavuojams nu 1760 m., nuors gīvenvietes būta i onksteu. Spartiausē mėstielis auga XIX a. nutėisos gėlžėl Rīga-Tėlžė. 1950 m. Skaudvėlė patapa miesto. 2005 m. groudė 20 d. patvirtints miesta herbs.

## Pavadėnėma kilmie

Miesta vards īr asmenvardėnes kilmies, nu pavardies *Skaudvėls* (a *Skaudviela*), katra aptinkama ė dabā. Gal būtė ka ėlga laika miesta vards bova daugėskaitas fuormas - *Skaudvėlā* (mėnavuojams da XIX a. pabaiguo), ė tik vėliau sosėformava lītes *Skaudvėlė*

## Nūruodas

*Aplė Skaudvėlė
Anīkštē

**Anīkštē** () - miests šiaurės ritū Lietuvuo, Otenas apskrėtie, 33 km i vakaros nu Utenuos. Rajuona savėvaldībės, seniūnėjės, parapėjės cėntros, regijuonėnė parka direkcėjė. Miests īr pri Švėntuosės ė Anīkštuos opiū santakos. Švėntuojė pruo Anīkštios tek ėš šiaurės i pėitvakarios, miesta cėntrė ana īr patvėnkta.

Anīkštiū vards pėrma lėika rašītėniūs šaltēniūs pamėnavuots 1442 metās. 1792 m. sausė 17 d. Anīkštē gava Magdeburga teisės.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Anīkštiu rajuona gīvenvėitės
Plongės rajuons

**Plongės rajuons** () īr rajuons Telšiū apskrėtie. Cėntros īr Plongė.

Dėdliausė miestā ė gīvenvėitės:
* Plongė – 23 646
* Varkalē – 1 234
* Platelē – 1 021
* Alsiedē – 956
* Žemaitiu Kalvarėjė – 798
* Kulē – 704
* Šateikē – 676
* Prūsalē – 640
* Babrongs – 616
* Stalgienā – 465

### Seniūnėjės

Rajuonė īr 11 seniūnėju (skliaustūs – seniūna būstėnė):
*Alsiediu seniūnėjė (Alsiedē)
*Babronga seniūnėjė (Babrongs)
*Kuliū seniūnėjė (Kulē)
*Nausuodnė seniūnėjė (Varkalē)
*Paukštakiū seniūnėjė (Gromblē)
*Plateliū seniūnėjė (Platelē)
*Plongės miesta seniūnėjė (Plongė)
*Stalgienu seniūnėjė (Stalgienā)
*Šateikiu seniūnėjė (Šateikē)
*Žemaitiu Kalvarėjės seniūnėjė (Žemaitiu Kalvarėjė)
*Žlėbinū seniūnėjė (Žlėbinā)
Rėitava savėvaldībė

**Rėitava savėvaldībė** īr savėvaldībė Telšiū apskrėtie. Cėntros īr Rėitavs.

Dėdliausės gīvenvėitės:
* Rėitavs – 3979 gīv.
* Tverā – 680 gīv.
* Sauslaukės – 543 gīv.
* Daugiedā – 449 gīv.
* Labardē – 396 gīv.
* Medingienā – 396 gīv.
* Vatošē – 382 gīv.
* Pelātē – 362 gīv.
* Gėliougėrės – 253 gīv.
* Bodrėkē – 186 gīv.

### Seniūnėjės

Savėvaldībē prigol 5 seniūnėjės (skliaustūs – seniūna būstėnė):
*Daugiedu seniūnėjė (Daugiedā)
*Medingienu seniūnėjė (Medingienā)
*Rėitava seniūnėjė (Rėitavs)
*Rėitava miesta seniūnėjė (Rėitavs)
*Tveru seniūnėjė (Tverā)
Bėrštuona savėvaldībė

**Bėrštuona savėvaldībė** īr savėvaldībė Kauna apskrėtie. Cėntros īr Bėrštuons.

Dėdliausės gīvenvėitės:
* Bėrštuons – 3225
* Bėrštuona vėinkiemis – 605
* Kernuvies – 175
* Butiūnā – 138
* Siponīs – 121
* Geležūnā – 116
* Jundeliškės – 101
Vėsagėna savėvaldībė

**Vėsagėna savėvaldībė** () īr savėvaldībė Otenas apskrėtie. Cėntros īr Vėsagėns.

Dėdliausės gīvenvėitės:
* Vėsagėns – 28 251
* Karluos – 260
* Vaitėškē – 4

Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā
kateguorėjė:Otenuos apskrėtės
Ēšėškės

**Ēšėškės** () - miests Ēšėškiu seniūnėjuo Šalčininkū rajuone, 33 km i pėitvaikarios nug Šalčininku miesta, pri robežė so Baltarosėjė. Seniūnėjės cėntros. Mieste stuov Krėstaus Karaliaus Žėngėma i dongū bažnīnčė (ėšbūdavuota 1852 m.), vēk dvė vėdorėnės muokīklas. Netuolėi miesta īr ėšlėkus pėlēvėitė - XIV o. morėnės pėlėis griūviesē.

Dvė atskėras miesta dalīs īr pasėdėrbosės da XIII o. - XIV o. pabenguo abėpus Versekuos opės. Pėitėnė kuompleksa dalės īr dėdlesnė. Bovosė torgaus aikštie so aplinkėniem ūlyčėm - Lietovuos orbanėstėkas pamėnklos.

kateguorėjė:Šalčėninku rajuona gīvenvėitės
Šėlalė

**Šėlalė** () - miests Tauragies apskrėtie, 30 km i šiaur' nu Tauragies. Rajuona cėntros. Šėlalė tor miesta senionėjes statos, tep pat īr kaimėškuoses senionėjes ė Traksiedē senionėjes cėntros.

Pru miest tek Lokīsta (Jūras opes ėntaks) - ana tek vakarinie dalie. Per miest iš rītū i vakarūs tek Lokīsta ėntaks - Ašutis, katras miestė praplatie ė sudara tvėnkin. Stuov dvė bažninčes: Šv. Prancėškaus Asižietė (pastatīta 1909 m.) ė Evangelikū liuteruonū. Īr krašta moziejos, miesta kapā, rajuona cėntrėnė lėguonėnė, koltūras cėntros. Šėlales šiaures rītus īr pušins.

## Istuorėjė

Miests iein i senuoves žemaičiū gėntėis gīvenamas terituorėjes rėbas. Šėlalė mėnavuojama nu XVI o., iš pradžiū kāp **Gardova**. 1586 m. mėnavuojams pri Šėlalels dvara išaugės mėstielis. 1660 m. Šėlalė gava prekības privilegėj. 1950 m. patapa miesto. 2001 m. patvirtins miesta herbs.

## Švėitėma ė ogdėma īstaigas

* Sėmuona Gaudiešiaus gėmėnazėjė (*Simono Gaudiešiaus gimnazija*)
* S. Dariaus ė S. Giriena vėdorėnė muokīkla (*S. Dariaus ir S. Girėno vidurinė mokykla*)
* soaugusiūjū bėndruoj lavėnama vėdorėnė muokīkla (*Suaugusiųjų bendrojo lavinimo vidurinė mokykla*)

## Nūruodas

* Rajuona savėvaldībė
* Aplė Šėlal'
* Šėlales dvars
* Miesta žemielapis
* Istuorėjė ė žemielapē

Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā
Kateguorėjė:Šėlalės rajuona gīvenvėitės
Vėlniaus miesta savėvaldībė

**Vėlniaus miesta savėvaldībė** () īr savėvaldībė Vėlniaus apskrėtie. Apjėm Vėlniaus miesta (katros īr savivaldībės cėntros), Grėgėškiu miesta ė tėpuogi kelis kaimos. 

kateguorėjė:Vėlniaus apskrėtės
kateguorėjė:Vėlnios
Kateguorėjė:Lietovuos rajuonā
Koršienā

**Koršienā** () - miests Žemaitijuo, Šiauliū rajuonė, 25 km i vakarūs nu Šiauliū. Koršienā īr dėdliausios Lietovuos miests, katras netor savėvaldībes statosa. Koršienā tor miesta senionėjes statosa, tep pat īr kaimėškuosesės senionėjės cėntros. 

Miests īr īsėkūrės apėbos Vėntuos, pri Šiauliū-Palonguos plėnta. Pėitėnio miesta šmuoto ēn gelžkielis. Koršienā nu sena garsie puodininkīstės amato; anūsė nu sena īr Bruoniaus ė Bruonės Radeckū keramėkas moziejos. 

Vėnta vingioun Koršienas ėš pėitrītiū ī šiaurės vakarus. Stuov Šv. Juona Krikštītuojė bažninčė (pabudavuota 1933 m.), īr parks, Kalėnduoriu moziejos, koltūras cėntros, L. Ivinske aikštie - paminklos Laurīnō Ivinskiō.

## Istuorėjė

Miests ė apīlinkes iein i senuoves žemaitiu gėntėis gīvenamuos terėtuorėjes rėbas. Koršienā pėrma kart mėnavuojamė XII o. 1561-1563 m. Koršienā jau žėnuomė kap mėstielis ė dvars. Īpatėngā spartē jem vīstitėis XIX o. pabenguo, pru Koršienūs nutėisos Lėipuojės-Romnū gėlžkėli. Pu Ontruos svieta vainuos Koršienā 1946 m. gava miesta teises, bova valsčios, apskrėtėis cėntros, lėg 1962 m. - rajuona cėntros. 1994 m. spalė 24 d. patvirtins miesta herbs.

## Pavadėnėma kilmie

Aiško, ka miesta vards īr sosėjes su koršēs, ale nežėnuoma, a ons kėles tėisiuogē nu koršiu gėntėis varda, a nu pavardies *Koršos*, *Kuršis* a netgė *Koršiens*.

Liaudėis etimoluogėjuo ruokounama, ka kažkumet pėivas bova ožpėltas lītaus ė sugadėnoses šėina, vuo atliekė žmuonis šaukiuojė „Kor šėins?! Kor šėins?!"

## Švėitėma ėr ogdėma īstaigas

* L. Ivinske gėmnazėjė ()
* Daugieliū vėdorėnė muokīkla ()
* Pavėnčiū vėdorėnė muokīkla'' ()
* S. Anglėcke pagrėndėnė muokīkla ()
* VšĪ Koršienū puolitechnikas muokīkla ()

## Nūroudas
*Koršienā
*Aplė Koršienūs
*Koršienū nuotraukas 
*Miesta senionėje
*Keramikas moziejos
Droskininkā

**Droskininkā** vuo **Droskėninkā** () – koruortėnis miests patiūs Lietovuos pėitūs, 60 km ī pėitus nu Alītaus, pri Nemona opės; prigol Alītaus apskrėtē ėr īr Droskininku savėvaldībėis cėntros. Cielos metus tuo veik balneuologėnės, porva ė klėmatėnės koruorts, seniausis (nu 1794 m.) ė dėdliausis Lietovuos koruorts. Droskininku senamiestės īr paskėlbts orbanėstėnio draustėnio.

Tēpuogė īr dvė bažnīči ė miesta kapā.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Droskininku savėvaldībės gīvenvėitės
Kelmė

**Kelmė** - miests Šiauliū apskrėtie, 45 km i pėitvakarius nu Šiauliū, rajuona cėntros. Miests tor seniūnėjės statosa. Rītėnio ė pėitėnio miesta robežiom vėngioun Kražantės opė. Kelmie stuov Švt. Mergelės Marėjės Ėmėma i Dongo bažninčė (būdavuota 1908 m.), Liuteruonu-Evangėliku bažninčė, koltūras nomā, Kelmės dvara rūmā ė krašta muziejos, rajuona lėguonėnė. Šiaurėniamė miesta šmuotė īr Kelmės pušīns, ritėnie - kolektīvėnē suodā, vakarėnio parobežio ēn kels Šiaulē-Tėlžė.

## Istuorėjė
Senesnie muokslėnie literatūruo gal ožtėktė, ka Kelmė pėrma lėika pamėnavuota 1294 m. aba 1295 m. kāp *Kymel* aba *Kimel*. Petra Dusburgėitė „Prūsėjės žemės kronėkuo" mėnavuojama pėlės, katrou ėšgriuovė krīžioutē). Bat lietovėškuosės kronėkas pargoldīma leidies ė komentatuorios Ruoms Batūra iruodė, ka *Kimel* bova pri Nemona ė uns gal būtė dabartėnė *Kaimelė* suoda Šakiū rajuonė. Palē kėta versėjė, krīžioutiu keliū i Lietova aprašimūs mėnavuojama *Stabuncaln* (1386 m.), *Stabekalne*, *Stabekalmen* (1395 m.) bova dabartėnės Kelmės apīlėnkies ė galietom būtė skaituoma pėrmoujo gīvenvėitės pamėnavuojamo (pėrmasis šio gīvenvėit su Kelmė sosėit *Theodor Hirsch* 1863 m.). Vītauta laikās čė bova dėdlis dvars.

Ivairiuo literatūruo tonkē mėnavuojama 1416 m. Kelmės bažninčės fundavėma data. Ale pėrmė̄jė patėkėmesnė duomenīs īr aplė Kelmės bažninčė - ana pabūdavuota 1484 m., Lietovuos Dėdliuojė konėgākštė Kazimiera valė, diutuo 1484 m. data īr vėina ėš pėrmūjū, tėkslesniū Kelmės ikūrėmou pamėnavuotė. 1511 m. bažnītkaimis gava torgaus privilegėjė, 1526 m. mėnavuojams dvars ė miestielis.

Ligė Pėrmuosės svieta vainuos Kelmė prigolė protestantėškā Gružėvskiū gėmėnē. Miestielė augėma pagīvėn XIX o. vėdorie nutėists plėnts Rīga-Tėlžė.

1998 m. lapkristė 16 d. Prezidėnta dekreto patvėrtins miesta herbs.

## Pavadėnėma kėlėms

Miesta vards tėkriausē bus kėlės nu bėndrėnė žuodė *[[kelms]]*: pėrmėnė žuodė reikšmie būt buvus' „kelmouta vėita, kelmīnė".

## Švėitėma ė ūgdėma īstaigas

* mozėkas muokīkla
* J. Graičiūna gimnazėjė
* „Aukora" vėdorėnė muokīkla
* Soaugosiūjū muokėma cėntros
* „Kražantės" pagrėndėnė muokīkla
* Specēliuojė muokīkla
* 2 darželē-muokīklas: „Oužolioks" ė „Kolberstoks"

## Nūruodas

* Aplė Kelmė
* Rajuona seniūnėju kuontaktā
* Kelmės dvars

Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā
Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Ontuons Baranauskis

**Antanas Baranauskas** (žemaitėška: *Untuons Baranauskis*; 1835 m. sausė 17 d. - 1902 m. lapkrėtė 26 d.) - lietuviū poets, kalbininks, katėlkū bažnīčes veikies, Seinū vīskops. Rašītuoje A. Vienuole diedė.

## Biografėjė

Gėm Anīkščiūs, valstietiū šeimuo. Onkstėvuo jaunīstie tievā nusiuntė anū i paralelėnė muokīkla, katron anam liob gerā ēt muokslā, ons dėdlē gerā muokies matematėkas. Pu muokīklas baigėma patapa pagalbininko parapijuo, vėliau bova nusiūsts muokītėis i Rumšiškes. Toliau mokėnuos Varniū konėgū seminarijuo.

1862 m. pabėngė Peterborga dvasėn' akademėj. Lėgė 1864 m. stodėjava Miunchena, Ruomas, Levena universitetūs. 1866-1884 m. - Kauna konėgū seminarėjes profesuorios. Svarbiausius poezėjes kūrinius parašė 1857-1863 m.

Reikšmingiausis A. Baranauska kurinīs - ruomantėnė poema „Anīkščiū šilielis", katramė apdainioujama gimtuoje krašta gamta, idealizoujama Lietovuos senuovė, kāp kuontrasts tuo laika realijuom atskleidams gamtuos ė žmuogaus dvasinis rišīs, protestoujama prieš tautinī lietoviū tautuos ėngėma.

## Nūruodas

*Pėlna A. Baranauska bėbliografėjė
* A. Baranauska ė A. Vienuole memorialinis moziejos
* Lietoviū klasėkėnes lėteratūras antoluogėjė - A. Baranauskas
Mindaugs

**Mindaugs** (~1200-1263 m.) - Lietovuos dėdīsis konegākštis (1236-1251 m. ė 1261-1263 m.) ė karalios (1251-1261 m.). Ano vainėkavėma dėina (katra vagol ėstorėka Edvarda Gudavėčiu īr lėipas 6) īr Lietovuos Respoblėkas valstībėnė švėntė. 

Tradicėškā Mindaugs īr laikuoms Lietovuos valstībes vėinītuojo, bat vagol naujausios ėstorėku tīrėmus mīslėjama, ka Lietovuos konėgaikštīstė gīvava da lėgė Mindauga. Mindauga vards pėrmuojė čiesa ėstorėniuos šalėniuos mėnavuojams 1219 m. Lietovuos ė Galiča - Voluinės taikuos sotartī. Mindaugs vīkde agresīve puolitėka, ė ivairiās būdās vīkde Lietovuos žemiū centralėzacėjė. 1251 m. Mindaugs apsėkrėkštėjė, vuo 1253 m. lėipas 6 d. (vagol kėtus ėstorėkus bėrželė 29 d.) vainėkuots Lietovuos karaliom. No ons ož Lietovuos pripažėnėma krīžiuotiam atėdave dėdlė šmuota Žemaitėjės (Karšova) ėr Nadrova. Paskom tepuogi atėdavė Skalva, Siela ėr Dainova. 1261 m., pu Durbies kuovės, katruo žemaitē nogaliejė krīžiuotius, Mindaugs atsimetė nu krėkštiuonībės, sosėgrōžėna Žemaitėje ėr pradiejė kuovas so vuokītēs. 1263 m. Mindaugs bova nužudīts Aglouno, kāp mīslėjama konėgākšte Treniuotos.

Mindauga pėlės liob vadīntėis Vuoruta. Īr kelets versėju katruo vėituo ana galiejosė būtė, bat dėdliausē tikietėna, ka Anīkštiu rajuone, ont Šeimīnėškiū pėliakalnė.

Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
1200

**1200** - kalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī. 

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietuvuo

## Nutėkėmā Svieti
* Rogpjūtė 24 d. Onglėjės karalios Juons () apsėžanėjė so 13 metū Ėzabela nū Angoulemes Buordo ().
* Muonguolā ožvaldė šiaurės Kėnėjė.

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1263

**1200** - nakalāmieji metā, katrie prasided pėrmadeinī. 

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietuvuo
* Nožodīts Lietovuos karalios Mindaugs.

## Nutėkėmā Svieti

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1236

**1236** - kalāmieji metā, katrie prasided antradeinī. 

## Nutėkėmā Žemaitėjė
* Siejės 22 d. - Saulės kuova, katruo metu žemaitē pagalieja kalaviejoutios.

## Nutėkėmā Lietuvuo
* Popeižios Grėgaliejos IX paskelb' pėrmājī krėžiaus žīgī i Lietovā.

## Nutėkėmā Svieti

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1251

**1251** - nakalāmieji metā, katrie prasided sėkmadeinī. 

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietuvuo
*Apkrėkštīs konėgaikštis Mindaugs.

## Nutėkėmā Svieti

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Aistė Smilgevėčiūtė

**Smėlgevėčiūtė Aistė** (g. 1977 m. spalė 29 d. Plongie) īr Žemaitėjės ė Lietovuos dainuorė. Ana dainiuo fuolkluorėnė mozėka, džiaza, popruoka. Nu 1996 m. mozėkėnė kuolektīva *[[Skylė|Skīlie]]* narie īr.

1999 m. so žemaitėška dainė *[[Strazds (dainė)|Strazdos]]* dalīvava Izarėlie vīkosėm "Eurovėzėjės" dainiu kuonkorsė, ėr ožėmė 20 vėita ėš 23. Dainė parašė Sėgėts Geda ė Lėns Rimša.

Kėta žėnuoma dainuorės žemaitėška dainė - *Opelė*, atlėkta karto so gropė  *[[Skylė|Skīlie]]* (2015 m.)

## Dėskuograpėjė
* *Aistė po vandeniu* (1996)
* *Sakmė apie laumę Martyną* (1996)
* *Strazdas* (1999, singlos)
* *Tavo žvaigždė* (2000, singlos)
* *Užupio himnas* (2001)
* *Nepamirštoms žvaigždėms* (2003)
* *Povandeninės kronikos* (2007)
* *Sapnų trofėjai* (2009)
* *Broliai* (2010)
* *Vilko vartai* (2015)
* *Tilidūda* (2016)
* *Dūšelės* (2016)

## Nūruodas
*Dainė ''Strazdos''

Smilgevičiūtė
Smilgevičiūtė
Naujuojė Akmenė

**Naujuojė Akmenė** () - miests šiaures Žemaitijuo, 61 km i šiaures vakarūs nu Šiauliū ė 46 km i ritus nu Mažeikiū, šalėp sėinas su Latvėjė; Akmenes rajuona cėntros. Miests tor senionėjes statos, tep pat īr kaimėškuoses senionėjes cėntros. Īr Šv. Dvases Atsiuntėma bažninčė (pašvintinta 1999 m.), koltūras rūmā, Akmenes rajuona cėntrėnė lėguonėnė, pėnsijuons. Rėtėniam' miesta pakraštie īr botanikas suods „Poušmena", pėitritiūs - pagrėndėnė miesta imuon' „Akmenes cėmėnts".

## Istuorėjė

Pasak ėstuorikū ė archeoluogū, miesta apīlinkes bova gīvenamas žėimgaliū genčiū. 1652 m. miesta vėituo bova mėnavuojams Akmenes dvarou prėklauses Karpienū kaimalis. 1945 m. lėipas 27 d. LTSR Vėriausībė prijiem notarėm Karpienū kaimalie statītė cėmėnta bėndruov', nes čė bova cėmėntou tinkamū klinčiū kluodā. 1947 m. pradietė statības parengemėjē darbā: Karpienū kaimalie pastatīts pėrmasis gīvenamasis noms, ož 1,3 km nu gamīklas paskėrta 30 ha aikštelė gīvenvėites statībā, pėrmėjē statībininkā ė i statības atvežtė kalėnē ėkurdintė paskubuom surestū medinius barakūs' a tėisioug palapinies'. 1949 m. Valstībinis statības trests Nr. 3 pastat' pėrmūsius gīvenamūsius nomus dabartinie Taikuos gatvie. 1952 m. statības persikiel' ė dabartėn Neprėklausuomībes gatv'. 1952 m. sausė 31 d. Lietovuos TSR Aukščiausiuoses Tarības prezidiuma ėsakīmo Karpienū darbėninkū gīvenvėitė pavadinta „miesta tipa gīvenvėitė Naujuojė Akmenė".

1952 m. rugsiejė 21 d. pradieje veiktė pėrmuoji cėmėnta gaības technoluogėnė lėnėjė. 1967 m. (a 1965 m.) i Naujoj' Akmen' perkelts Akmenes rajona cėntros, ana paskelbta miesto. 1998 m. balondė 17 d. Prezidėnta dekreto patvirtins miesta herbs.

## Švėitėma ė ogdėma īstaigas

* Ramučiū gėmėnazėjė
* „Saulieteke" pagrėndėnė muokīkla
* Soaugosiūjū muokīma cėntros
* 2 muokīklas-darželē: „Atžalīns" ė „Buratins"
* Lopšielis-daržielis „Žvaigždelė"

## Nūruodas

* Miesta žemielapis
* Ramučiū gėmėnazėjė
1261

**1261** - nakalāmieji metā, katrie prasided šeštadeinī. 

## Nutėkėmā Žemaitėjė

## Nutėkėmā Lietuvuo

## Nutėkėmā Svieti

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Vuoruta

**Vuoruta** () - kāp mėslėjama, bova Lietovuos karaliaus Mindauga pėlės ė tēpuogė valstībės suostėnė. No Vuorutas vėita nie tėkslē žėnuoma. Dėdliausė tikėmībė, ka ana buva ont Šeimīnėškieliu pėliekalnė Anīkštiu rajuonė. Tēpuogi kėtas versėjės īr Vėlnios, Kernavie, Taurapėlis, Okmergie, Vuosgielē.

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Triniuots

**Triniuots** () bova žemaitiu žemiū konėgākštis, paskom palėkė̄s cielas Lietovuos dėdliuojo konėgākštio (1263–1264 m.). 1260 m. Triniuota vaduovaunami žemaitē Dorbės kuovie pargaliejė krīžeivius. 1261 m. Triniuots pakostėna Mindauga mestėis nug krėkšta ė kautėis so vuokītēs. 1263 m. Triniuots palėka Lietovuos konėgākštiu, bet spierē bova nūžodīts Mindauga palaikītuoju.

kateguorėjė:Žemaitėjės konėgaikštē
kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Dorbės kuova

thumb|280px|Lėvuonėjuos uordėna kuovas

**Dorbės kuova** - bova kuova terp žemaitiu (katrīms kāp mėslėjama vaduovava Treniuota) ė krīžioutiu (vaduovava Burchard von Hornhausen). 

Kuova notėka 1260 m. lėipas 13 d. pri Dorbės ežera, Koršė (nūnā Latvėjė īr). So koršiu ė estu pagelba žemaitē sotrioškėna vuokītius. Mūšė čieso žova aple 150 vuokītiu konėgaikštiu.

## Prīžastės
Karėnio Lėvuonėjės uordėna ė Vuokītiu uordėna bendru žīgio sėikta ėš dalėis igīvendintė strategėnė tėksla - ožgruobtė Žemaitėjė ė sojongtė dvejū uordėnu daliū terėtuorėjės. Ontros truopnesnės tėkslos bova - ėšsėlaisvintė nu žemaitiu bluokadas Karšovuos žemie pastatīta vuokītiu Geuorgenborga pėlė. Muokslėninkā spie, ka dabā Geuorgenborga pėlės lėikanas - Vėlkū lauka piliakalnis dabartėniam Šėlales rajuonė.

## Kuovuos svarba
Dorbės kuova bova dėdliausis XIII ė XIV omžiū žemaitiu laimiejėms par vėsa vaina so Vuokītiū uordėnu. Kuova paruodė Žemaitiu žemiu kuonfederacėjas magtīngoma ė vėinībė.
Pu kuovuos Baltėjės šalīs pakėta puolėtėnė sėtoacėjė: Lėvuonėjės uordėns ėš Dorbės (Lėvuonėjuo) ė Geuorgenborga pėliū ėšvede sava igolas, Lėvuonėjuos uordėna ė Vuokītiu uordėna ožīmtuos žemies sokėla koršē, žēmgalē, estā, prasėdiejė Dėdlīsės prūsu sokėlėms, katras ēja 14 metu (1260-1274 m.).
Lietovuos dėdlīsės konėgaikštės Mindaugs notrauke taika so Lėvuonėjės uordėno, viel jiėmė kariautė so vuokītiu rėterēs. Dorbės kuova sožlogde Vuokītiu uordėna mėgėnėma grētā ožgruobtė Žemaitėjė, lėgė XIII o. 8-uojė dešimtmetė sostabdė anuo ekspancėjė i rītos. Tas dave pruoga somagtīngiet Lietovuos valstībē.

## Literatūra

* Hans Prutz: Die Ritterorden. Bechtermünz Verlag, Berlin 1908
* Wolfgang Sonthofen: Der Deutsche Orden. Weltbild Verlag, Augsburg 1995
* Dieter Zimmerling: Der Deutsche Ritterorden. ECON Verlag, München 1998

Kateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė
Kateguorėjė:Nedielės straipsnis
Lietovuos Dėdliuojė Konėgaikštīstė

[thumb|right|200px|LDK herbs [XVI omžios|XVI omžiou]]
thumb|right|240px|LDK XIII-XV o.
**Lietovuos Dėdliuojė Konėgaikštīstė (LDK)** - XIII-XVIII omžiuos gīvavosė feodalėnė Lietovuos ė anuos ožjimtū žemiū valstībė. Galotėnā sosėskvarmava Mindauga gadīnie. Vieliau terituorėjė truopnē plietės: bova pajūngta Žemaitėjė, slavu žemės (nūnā Baltarosėjė, Okraina, vakarū Rosėjė). Nūg 1569 m. LDK sosėjongė i federacėjė so Lėnkėjė, i tēp vadėnama Žečpospolėta (aba Dveju Tautu Respoblėkā). LDK galotėnā sobėriejė 1795 m., kumet anos terituorėjė ožėmė Rosėjės imperėjė.

Liousuos LDK čieso, anuo valde daugiausē Gedimėnātiu dinastėjė.

## LDK konėgaikštē

* Mindaugs
* Triniuots
* Vaišvilks
* Švarns
* Traidienis
* Daumonts
* Botegeidis
* Pukuvers Budzvīds
* Vītenis
* Gedemėns
* Jaunotis
* Algėrds
* Juogaila
* Kēstotis
* Skėrgaila
* Vītauts Dėdlīsės
* Švėtrėgāla
* Žīgimonts Kēstotātis
* Kazėmērs Juogālātis
* Aleksandrs Juogālātis
* Žīgimonts Senasės
* Žīgimonts Augusts
* Henriks Valua
* Uona Juogālātė ė Stapuons Batuors
* Žīgimonts Vaza
* Valdisluovs Vaza
* Juonis Kazimiers Vaza
* Mīkuols Karėbuts Višnuoveckis
* Juonis Sobėiskis
* Augusts II Kėitasės
* Stanisluovs Leščenskis
* Augusts III Saksos
* Stanisluovs Augusts Puoniatovskis

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Vaišvilks

**Vaišvilks** o **Vaišelga** buva Lietovuos dėdlīsės konėgākštės, vīriausis Mindauga sūnos. Valdė 1264-1267 m. 

Bova vėinuolis Graikėjėj, vuo mėros Mindaugu atvīka i LDK. Kumet buva nožodīts Triniuots, Vaišvilks palėka konėgākštiu, bat neėlgā valdė, suosta atėdeve Švarnu. Ton anuo puoelgio papėktints konėgākštės Levs nožodė Vaišvėlka ė ožbengė Mindauga dėnastėja.

kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Mindauga dinastėjė

**Mindauga dinastėjė** bova pėrmuojė ė vėinīntelė karalėška Lietovuos dinastėjė, katruos cėntrėnis prietelis īr Mindaugs. Paskiau bova pakeista Gediminaitiu dinastėjės. Aple Mindauga dinastėjė īr žėnuoma nuognē mažā. Glabūnsė šalteniousė - Bīchuova, Ipatėjaus čiesraštiousė faktā perpintė so legenduomis. 

## Šeimuos medis

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Emma Shapplin

**Emma Shapplin** (tėkrs vards *Crystêle Joliton*; g. 1974 m. gegožė 19 d. Parīžiuo) - Prancozėjės dainininke, soprans. Atliek klasėkine operėne mozėkā, teipuogi trance, pop ė kėta mozėka. Daines atliek senuobėne italū kalba. Ėpatėngā daininke ėšgarsėna dainė *Spente Le Stelle*.

## Dėskuograpėjė
* Carmine Meo (1997 m.)
* Etterna (2002 m.)
* The Concert in Caesarea (2003 m.)

## Nūruodas
* ''Spente Le Stelle''
* EmmaShapplin.com.ar

Shapplin Emma
Dausprungs

**Dausprungs** (pasėmėrė pu 1219 m.) mustās bova vīresnīsis Mindauga bruolis. Mėnavuojams terp 21 konėgākštiu Galiča-Vuoluinies taikuos sotartie. Dauspunga sūnā bova Edivīds ėr Tautvils. Ir aiškėnėms, ka paskiau palėka nužodīts Mindauga, ale tuokė hipotezė neig istuorėks Edvards Godavičė.

Kateguorėjė:Lietovuos konėgākštē
Onkstībė̄jė lietoviu ė žemaitiu konėgaikštē

**Onkstībė̄jė lietoviu ė žemaitiu konėgaikštē** ī vės mėnavuojami konėgaikštē lėgė Mindauga. Palemuona dinastėjė, kap mīslėjama gīvavosė da X omžiou, galėmā tīčiuom ėšmīslėta bova. Vuo daugoms konėgaikštiu šaltėniūs mėnavuojami tėktās XIII o. Galbnē šaltenē laikuomi Henrika Lėvuonėškė kruonėka ėr Ipatėjaus čiesraštis.

## Šalteniūs mėnavuojami konėgaikštē
* Žvelgaitis
* Daugierotis
* Stekšė
* Mindauga tievs, rasiet Ringuolds aba Ringauds.
* Konėgaikštē, mėnavuojami Galėča-Vuoloinės sotartie
** Vīresnė̄jė konėgaikštē
*** Žėvinbods
*** Daujuots
*** Vėlėkaila
*** Dausprongs
*** Mindaugs
** Žemaitėjės valduovā
*** Erdvėls
*** Vīkints
** Roškaitiu šeima
*** Kintėbots
*** Vėmbots
*** Botauts
*** Vīžeikis
*** Velžīs
*** Kėtenis
*** Plėkienė
** Boliuoniu šeima
*** Vismonts
*** Gedvėls
*** Sprodeikis
** Deltovas valduovā
*** Joudėkis
*** Boteikis
*** Bėkšīs
*** Ligeikis

kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Nėla krakuodėls

thumb|260px|Nėla krakuodėlā 

**Nėla krakuodėls** () ī ruoplis, prėgolons prī krakuodėlu (*Crocodylidae*), dėdliausis ė pavuojingiausis vėsuo Afrėkuo. Paplėtė̄s vėsom žemīnė, skīros Sakaras dīkoma. Gīven opiū ėr ežerū pakronties. Ėlgoms lėgė 6 m, sonkoms lėgė 750 kg. Jied žėndoulius (tēpuogi gal' ožpoltė ėr žmuonis), ruoplius, žovis.

Kateguorėjė:Ruoplē
Suleva

**Suleva** īr opės Kiedainiu rajuoni; Vuobelies kairīsės ėntaks. Prasėded Truskavas seniūnėjės mėškuos ėr tek' i pėitos. Itek' i Vuobelī Aukštousios Kaplious.

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons
Šomera

**Šomera** īr opės Kiedainiu rajuonė; Vuobelies kairīsės ėntaks. Prasided' pri Dargožiū kaima, rajuona šiaurėnie dalī. Tek' i pėitvakarios, itek' i Vuobelī šalep Žemūjū Kapliū. 

Ėnatakā: Joupodis, Ringa.

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons
Šieta

**Šieta** () īr miestālis Kiedainiu rajuona rītuos, pri keliuo Kiedainē-Okmergie ė Vuobelies opės. Seniūnėjės centros. Onkstiau veikė sūriū gamīkla. Īr ambulatorėjė, koltūras namā, muokīkla, gėrėninkėjė, Švt. Trejībis bažnīčė. 

## Istuorėjė
Šieta minavounama nū XIV omžious. 2001 metās Šietuo gīvena 1025 žmuonis.
Švt. Trejībis bažnīčė

* Šietuos Švt. Trejībis bažnīčė
* Deltovuos Švt. Trejībis bažnīčė
* Vėdėškiū Švt. Trejībis bažnīčė
Šietuos Švt. Trejībės bažninčė

**Šietuos Švt. Trejībės bažninčė** stuov Kiedainiu rajuonė, Šietuos miestalė cėntrė, prī kelė Kiedainē-Okmergie. 

*Pastaīta 1782 m. 
*Statībėnis materials - tėnkuots mūrs.

Kateguorėjė:Kiedainiu rajuons
Kateguorėjė:Lietovuos bažninčės
Bukuonīs

**Bukonīs** () īr suoda Juonavuos rajuona šiaurie, pri kelė Kiedainē-Okmergie. Seniūnėjės centros. Stuov' Šv. arkangela Mīkuola bažnīčė. 553 gīventuojē (2011).


File:Bukonys.jpg
File:Bukoniu mokykla.jpg
File:Bukonys2.jpg


kateguorėjė:Juonavuos rajuona gīvenvėitės
Telšiū Vincėnta Borisevičiaus konėgū seminarėjė

**Telšiū Vīskopa Vincėnta Borisevičiaus konėgū seminarėjė** () - aukštuoji nevalstībėnė muokīkla katra rėng katalėkū dvasininkūs. Stodėjes susided iš 7 metū: pėrmėjē metā Žemaičiū Kalvarijuo, lėkė 6 m. Telšiūs.

## Istuorėjė

Telšiū konėgū seminarėjė ėkorta 1927 m. spalė 4 d. Semėnarėjės rektuorio paskėrts konėgs Vincėnts Borisevičios. I pėrmus do korsus istuojė 43 klierėkā. iš pradžiū semėnarėjė glaudies' senūsius' bernardėnū vienuolīnanumūs, bet jau 1928 m. perkelta i naujas patalpas.

1930 m. seminarijuo jau mokėnuos 90 klierėkū. 1932 m. bėrželė 12 d. konėgas išvėntintė pėrmėjē 9 semėnarėjes auklėtėnē. Lėgė 1940 m. bova parėngta aplė 150 konėgū.

1940 m. semėnarėjes rektuorio, vėituo, vīskopo paskėrto, V. Borisevičiaus, palėka P. Ramanauskos. Bet da tas pates metās sovietam ožiemos Lietova, seminarėjė bova oždarīta. 1941 m. apėntās atidarīta. 1946 m. anuos vēkla apėntās sustabduoma.

1989 m. Vīskopa Untuona Vaičiaus ėnėciatīva Telšiū konėgū seminarėjė apėntās pradiejė vēktė.

Šiou meto semėnarėje vadovaun kanaunīnks Juonos Ačos. Iš vėsa mokėnas 23 stodėntā.

## Nūruodas

*Oficialos poslapis

Kateguorėjė:Lietovuos muokīklas
Kateguorėjė:Katalėkībė
Bukuoniu Šv. arkangela Mīkuola bažninčė

**Bukuoniu Šv. arkangela Mīkuola bažninčė** stuov Juonavuos rajuonė, Bukuoniu kaimė, pri kelė Kiedainē-Okmergie. 

*Pabūdavuota - 1829 m. 
*Statībėnė medega - tėnkouts mūrs
*Stėlios - klasėcėzmos.

Kateguorėjė:Lietovuos bažninčės
Armuona

**Armuona** īr opės Okmergies rajuoni; Švėntuosios dešėnīsis ėntaks. Prasided' 7 km i pėitvakarios no Sėisėkū. Tek' i pėitrītius pro Sėisėkū ėr Armuonos ežeros. Tek' šalep Deltovuos. Ītek' i Švėntājā 8 km i pėitvakarios no Okmergies. 

Ėntakā: Joudopis, Švėntopis, Vėkšopis, Pavarklas (deš.), Drungė, Strauzgielė (kair.).

Aukštope slienis nežėmos, no žemiau slienis ėšplatieja lėgi 30-80 m, gīlis siek' 5-8 m. Vasaruos čiesu Armuona dažnā ėšdžiūna. Vaga soregoliouta.

Kateguorėjė:Okmergies rajuons
Kateguorėjė:Lietovuos opis
Deltova

**Deltova** () īr miestālis Okmergies rajuoni, pri keliuo Kiedainē-Okmergie ėr Armuonos opės. Seniūnėjės centros. Īr Deltovuos Švt. Trejībis bažnīčė, XVI omžious evangėlėkū reformatu bažnīčės griūviesē, pašts, ambulatorėjė, mokīkla, koltūras namā, bėbliuotėka. 503 gīventuojā.

Deltova īr senobėnė gīvenvėitė, minavuojama da 1219 m. Galičo-Vuoluinies sotartī. Ton čiesu Deltovuo galiejė stuoviet kelets pėliū, buva dėdlė Deltovuos žemė. Rosėjės imperėjės čiesu Deltova vadėnta Kontantėnuovu.

kateguorėjė:Okmergies rajuona gīvenvėitės
Deltovuos Švt. Trejībės bažninčė

**Deltovuos Švt. Trejībės bažninčė** stuov Deltovuos miestalie, Okmergies rajuonė, šalep kelė Kiedainē-Okmergie. Ton vėituo pėrmuojė bažninčė ėšbūdavuota da lėgė 1444 m. bet apent kelis sīkius budavuota par naujė.

*Ėšbūdavuota - 1752 m.
*Statībėnis materials - medis.
*Stėlios - liaudėis arkėtektūras skvarmuos, tor neoklasėcėzma šmuotu.

Kateguorėjė:Lietovuos bažninčės
Kateguorėjė:Okmergies rajuons
Vėdėškē

**Vėdėškē** () īr miestālis Okmergies rajuoni, 9 km i šiauries rītos no Okmergies, pri keliuo Okmergie-Otena, ėr teipuogi Švėntuosios opės. Seniūnėjos centros. 528 gīventuojā. Stuov' Vėdėškiū Švt. Trejībis bažnīčė (veik' no 1853 m.). 

kateguorėjė:Okmergies rajuona gīvenvėitės
Vėlkavėškė Palaimintuojė Jorgė Matolaitė konėgū seminarėjė

**Vėlkavėškė Palaimintuojė Jorgė Matolaitė konėgū seminarėjė** () - ligė 2005 m. veikos Lietuvuos aukštuojė muokīkla, katra rėngė katalėkū dvasėninkus.

## Istuorėjė

1926 m. ikūros Vėlkavėškė vīskopėjė, nusprėsta atidarītė ė konėgū seminarėjė. Iš pradžiū seminarėjė dėrba Gėžū dvara rūmūs, vuo 1930 m. perkelta i naujos paluocios Vėlkavėškie.

1944 m. die suovietu okupacėjės seminarėjės veikla bova sostabdīta, dalės klierėkū pasitraukė i Vuokītėjė, kėtė persikielė i Kauna konėgū seminarėjė.

1989 m. pasibaudė atkortė konėgū seminarėjė. 1997 m. seminarėjės dabuotojom pasirinkts Palaimintasā Jorgis Matolaitis, vuo patė seminarėjė dėrbtė pradiejė 1999 m. Marėjampuolie.

Pasibėngos 2004-2005 muoksla metams, diel baisē mizerna klierėkū skaitliaus, vīskopėjės vaduovībė nusprendė oždarītė seminarėjė, vuo vėsos stodėntus perkeltė i Kauna konėgū seminarėjė.

## Nūruodas

*Vėlkavėškė seminarėjės istuorėjė
Vėdėškiu Švt. Trejībės bažninčė

**Vėdėškiu Švt. Trejībės bažninčė** stuov Vėdėškiū miestalie Okmergies rajuonė, prī plėnta Okmergie-Otena.

*Pastatīta - 1853 m.
*Statībėnis materials - tėnkuots mūrs
*Stėlios - neoklasėcėzms.

Kateguorėjė:Okmergies rajuons
Kateguorėjė:Lietovuos bažninčės
Veprē

thumb|right|240px|Veprē nu ežera pōsės
**Veprē** () īr miestālis Okmergies rajuona pėitvakariūs, 17 km nu Okmergies, natuolė kelė Okmergie-Juonava. Seniūnėjės cėntros. 663 gīventuojē. Šalėp miestalė telkša Vepriū ežers. Stuov Švt. Panielės Marėjės Rožončiuo Karalienės bažnīčė. 

700px|thumb|left|Vepriū panorama

Kateguorėjė:Okmergies rajuona gīvenvėitės
Kavarskos

**Kavarskos** () īr miests Anīkštiu rajuonė, 15 km i pėitvakarius nu Anīkštiu, dešėniajam Švėntuosės krontė. Seniūnėjės cėntros. Mieste stuov Kavarska Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė (nu 1887 m.), īr vėdorėnė muokīkla. Kavarskė ėr onuo apīlinkies īr lonkītėnu vėitu, tuokiu kāp dėdliausis gelžbetuonėnės krīžios Lietovuo, Kavarska šaltenis. 

kateguorėjė:Anīkštiu rajuona gīvenvėitės
Mūšē

**Mūšē** () īr opės Okmergies rajuonė; Švėntuosios dėšinīsės ėntaks. Prasided netuol Baleliū, 11 km i pėitrītiuos no Ragovuos. Tek' i pėitrītiuos vagol Okmergies-Paneviežiuo plėntuo, pro Taujienus. Ītek' i šalep Kadrienū, 7 km i šiauries rītos no Okmergies. 

Ėnatakā: Mūšielė, Armokšna, Latiekšna (kair.), Pilstupīs, Gėidrė. 

Vaga soregoliouta. Vasaruos čiesu vėitom ėšdiūna.

Kateguorėjė:Okmergies rajuons
Kateguorėjė:Lietovuos opis
Švėntuojė

**Švėntuojė** () īr opės Rītū Lietovuo; Vilėjės dešėnīsės, pats dėldliausės ėnatks. Praseded Aukštaitiu aukštomuo, tek i pėitvakarios, pratek ežerū vėrtenē (Sartā, Antalėiptes ėr kt.). Ītek' i Vėlėjē šalep Juonavuos.

Dėdliausi ėntakā: Alauša, Vīžouna, Aknīsta, Beržouna, Anīkšta, Vėrėnta, Sėisartis, Žėrnaja, Šėrvėnta (kair.), Nasvė, Jara, Pelīša, Latava, Mūšē, Dukstīna, Armuona, Geležė.

Miestā pri Švėntuosės: Anīkštē, Kavarsks, Okmergie, Juonava.
left|thumb|200x200px|Švėntuojė

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Sėmuons Daukonts

**Sėmuons Daukonts** (; 1793 m. spalė 26 d. - 1864 m. groudė 6 d.) - Žemaitėjės ė Lietovuos istuorėks. Pėrmasės istuorėks, katros parašė Lietovuos istuorėjė lietovėškā.

Gėmė Kalviūs, šalėp Skouda. Vėliau ons persėkielė i Vėlnio, kor muokėnuos Vėlniaus universitetė. Dipluoma gava 1825 m. Kelis metus dėrba Rīguo, vuo paskiau persikiel' i Sankt Peterborga, kor praleida daug čiesa dėrbdams su Lietovuos metriko. 1850 m. pargrīža i Lietova.

## Korība

* Darbā senūju lietoviu ė žemaitiu (1822)
* Istuorėjė žemaitėška (1838)
* Būds senuoves lietoviu, kalnienu ė žemaitiu (1845)
* Ruoda aplė vēkalus lietoviu tautuos senuobie (1850)

## Nūruodas
* S. Daukanta memorijalėnis muziejos
* „Būds senuoves lietoviū, kalnienū ė žemaičiū”

Daukantas, Simonas
Daukantas, Simonas
Daukantas, Simonas
Kalvarėjė

**Kalvarėjė** () īr miests pėitvakariu Lietovuo, Marėjampuolės apskrėtie, 18 km i pėitus nu Marėjampuolės. Kalvarėjės savėvaldībės ė seniūnėjės cėntros. Vakarėniam miesta pakraštie īr magėstralė „Via Baltica“.

kateguorėjė:Kalvarėjės savivaldībės gīvenvėitės
Okmergie

**Okmergie** () īr miests vėdorė Lietovuo, 76 km ī šiauris vakaros nu Vėlnious ėr 71 km ī šiauris rītos nu Kauna, pri Švėntuosės ėr Vilkmergielės opiū. Rajuona cėntros. Tēpuogi Okmergies ėr Pivuonėjės seniūnėjū cėntros. Mieste stuov 3 katalėkū bažnīčės ėr rosū starovierū cerkvie. Ėš Okmergies kelē ved ī Kauna, Kiedainios, Vėlniū, Paneviežī, Muolietos. 

Okmergie īr vėins ėš seniausiū Lietovuos miestu, mėnavuojams da 1225 m. Manuoma, kuo miesta īkūre Mindauga bruolis Dausprungs. Lėgi 1391 m. Okmergie buva medėnė pėlis. Īr išlėkėns pėliakalnis.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
kateguorėjė:Okmergies rajuona gīvenvėitės
Marėjampuolė

**Marėjampuolė** (1955–1989 m. **Kapsuks**) – Lietovuos miests, 56 km i pėitvakarios nu Kauna; Marėjampuolės apskrėtėis, Marėjampuolės savėvaldībės cėntros ė Sūdovas suostėnė, Marėjampuolės seniūnėjės cėntros. Ėš šiaurės i pėitos ēn gelžkėlės. 

## Geuograpėjė
Marėjampuolė ī Sūdovuo, pėitvakariū Lietovuo. Sūdovuos anuos suostėnė. Atstoms nūg Vėlniaus – 139 km, nūg Klaipiedas – 236 km.

kateguorėjė:Marėjampuolės savėvaldībės gīvenvėitės
Sėmnos

**Sėmnos** (lt:*Simnas*) – miests Alītaus rajuonė, 24 km ī vakaros nu Alītaus, šalėp kele Alītos–Marėjampuolė. Seniūnėjes centrs. Miests īr šalėp Sėmna (šeurie) ė Gėlojte (vakarūs) ežeru, pėitūs īr Sperniuos tvenkėnē.

Dabartėnie Sėmna vėituo pėrmėjė prietelē jiėmė kortėis XV o. pradiuo, pu Žalgėre mūšė.

kateguorėjė:Alītaus rajuona gīvenvėitės
Vėlkavėškis

**Vėlkavėškis** () – miests pėitvakariu Lietovuo, Marėjampuolės apskritie, 23 km i šiaurės vakarus nū Marėjampuolės; Vėlkavėškė rajuona cėntros. Miests tor seniūnėjes statosa, tēpuogė īr apīlėnkiu seniūnėjės, vadėnamas Šeimenas seniūnėjė, cėntros. Vakarūs ož miesta īr Paežeriu ežers.

Kateguorėjė:Lietovuos miestā
Kateguorėjė:Vėlkavėške rajuona gīvenvėitės
Vėrbalis

**Vėrbalis** (lt: *Virbalis*) – miestalės Vėlkavėškė rajuonė, 12 km i vakaros nu Vėlkavėškė. Miestalės īr kelie terp Kībartu ė Vėlkavėškė. Seniūnėjės cėntros.

## Istuorėjė

Miests pėrmuojė lėika mėnavuojams 1529 aba 1536 metās. 1593 m. soteiktas Magdeborga teisės ė herbs. Ligė XVIII o. bova žėnuoms kāp **Naujuojė Valė** (aba **Nova Volia**, ).

1993 m. bėrželė 12 d. Prezidėnta dekreto patvėrtints naujasis miesta herbs.

## Nūruodas
*Trompa miesta istuorėjė (lietoviu kalba)
*Heritage.lt (lietoviu kalba)