open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anomalėjė

**Anomalėjė** – (gr. *anōmalia* – „nalīgoms“) – etėkas savuoka, žīmonti nukrīpėma nuog doruovės nuormu. Artėmas savuokas: amoralėzmos, palaidoms. 

Anomalėjės savuoka apėm kraštotėnius nukrīpėmus nuog doruovės nuormu. Anuodom prėlīgst ėškrīpėmams. Be tuo, anomalėjė ėšreišk ne tėik atskėra asabas, kėik bendrūmenėnius, masėnius ėškrīpėmus. 

E. Diurkheims pavartuoja analuogėška anomėjės (gr. *anomia* – „istatīmu napaisīms“) termėna, reiškonti daugesnē ar mažesnē paplėtosius pažeidėmus vėsuomenės vertībiniē ėr nuormatīviniē sėstemuo.

Kateguorėjė:Etėka
Pesimėzmos

**Pesimėzmos** ( < lot. *pessimus* – „bluogiausios“) – pasauliejauta, parsmelkta navėltėis ėr natėkiejėma geresne ateitėm. Sāvuokas prīšībė – optimėzmos. Artėmas savuokas – joudregīstė, rezignacėjė. Pesimėzmos pasėreišk tumet, kumet žlungt žmuoniū idealā, kumet žmuogos atsėdor beviltėškuo sėtoacėjuo, kumet prarond dvasėne poriausvīra ėr galėmībe kūrībėškā dėrbtė. Pesimėzmos svieta maliavuo tik tomsiuoms ėr niūriuoms spalvuoms. Pesimėstams ėšruoda, ka sviete nugal tik bluogis, ka žmuogos beviltėškā sugedės, ka anuo gīvenėms beprasmis. 

„Pesimėsts – tas, katros aple kuožno sava parsėkraustīmo praneš pagraba biorou“ (M. Ašars).

Kateguorėjė:Psikoluogėjė
Mondroms

miniatiūra|Mondroms
**Mondroms** – neigama karaktuore savībė (kliauda), sudaronti atkiloma regimībe. Artėmas savuokas: bukloms, kruoptoms. Mondroms, nuorintās pamėtuo atkiloma, ėš esmies skėras nuog atkiloma.

„Mondroms – dėdlē rėbuotu žmuoniū mastīma būds. Uns dėdlē skėras nuog atkiloma, ang katrō istuorėškā pavėdus“ (I. Kants). 

Mondroms tėisiuogē susėjės so savanaudėškomu, milminėmu ėr kročavėmu. Nuog mondroma lėg prikruopėma vuos vėins žingsnis. 

„Mondroms īr tik atkiloma stuoka: nagalīnt prigautė sava lietu tėisēs kelēs, banduoma anūm sėiktė kruoptās ėr aplinkėnēs; ėr ciels klapats, ka mondroms paratavuo vuos vėina žieki, paskou vėsumet tik vuodie“ (Dž. Luoks).

Če (**prīš moni aiškėnamas parkeltėnės tuo žoodė prasmės**). Pasakīms: kas tuo žmuogaus duo mondroms, gal reikštė, ka tas žmuogos īr pruotings, apsokros, mondriesnis (daugiau ėšprosės) ož kėtus. Vėsė tėi bruožā neneig nē žmuonėškoma, nē ožuojautas, nē pamaldoma, nē kėtū normalė elgesė jausmū ė savībiu.

Aiškėnont sāvuokas reikieto atsėžvelgtė i nioansus.

Kateguorėjė:Etėka
Evuoliocėjė

**Evuoliocėjė** - gīvū uorganėzmu bruožu puokītē per kartas, apėmont ė naujū rūšiū atsėradėma. Šiūčiesėnė evuoliocėjės samprota pradiejė skvarmuotėis 1858 m. Čarlzou Darvėnou ė Alfredou Raselou Vuoliou paskelbos straipsni api natūraliaja atronka ė 1859 m. ėšleidos ta teuorėjė ėšpuopoliarėnosia Č.Darvėna knīnga „The Origin of Species“.
Pruogramėnė īronga

**Pruogramėnė īronga** - infuormacėjės apduoruojėma sėstemas pruogramu, pruocedūru, taisīkliu vėsoma aba tuos vėsomuos dalės sīkiom so atėtėnkama dokumentacėjė.

Kateguorėjė:Infuormatėka
Kateguorėjė:Pruogramėnė īronga
Ferments

**Ferments** () īr biuomuolekolės katalėzou (pagrētėn) kemėnės reakcėjės. Muožnē vėsė fermentā īr baltīmā.


Kateguorėjė:Metabuolėzmos
Jodaėzmos

[thumb|150px|[Duovīds|Duovīda žvaizdie.]]
**Jodaėzmos** – jodieju koltūra ė viera. Ta īr vėina seniausiu ė da tebpraktėkoujama muonuoteėstėnė viera. Ėš jodaėzma duoktrėnas ėšaug dvė svietė ėšplėtosės vieras – krėkštiuonībė ė ėslams.

Jodaėstu malduos nomā īr sinaguogas.

Kateguorėjė:Jodaėzmos
Auksos

thumb|right|Auksos
**Auksos** – kemėnis periuodėnės elementu lentalės elements, žīmėms **Au** (), eilies nomeris 79, taurosės metals. Vėsam svietė dėdlē vertėnams. Žemės plotuo auksa ī 4,3∙10-7 % masės.

Kateguorėjė:Metalā
Teruorėzmos

**Teruorėzmo** paprastā vadėnams uorganėzouts gropiu sistemėngs grasėnėms arba nenospiejama smorta nauduojėms sėikont ideuoluogėniu tėkslū. Pamatėnis teruorėzma taikėnīs – cėvėlē gīventuojē, vuo pagrėndėnis gėnklos – baimė.

Teruorėzma skvarmas:
* žmuoniū gruobėms;
* transpuorta prīmuoniu ožgruobėms;
* autuomuobėliu spruogdėnėms;
* spruogmenū palėkėms liektovūs ė masėnies sosėbūrėma vėituos;
* indėvėdoalė ė gropėnē nužodīmā;
* kuomonalėniu tėnklū gadėnėms;
* sabuotažos;
* pruodoktu ė geramuojė ondėns ožnoudėjėms.
Planeta

[thumb|150px|Planeta [HD 209458 b.]]
**Planeta** īr dongaus kūns, besėsokontės aplėnkou žvaiždė ė torėntis tuokė masė, ka anuo gravėtacėjė nogalietu sokėmuosė jiegas.
Vacluovs Ints

**Vacluovs Ints**, (1927 m. lapkristė 14 d. Kivīliū kaimė Skuoda raj. – 2007 m. lapkristė 19 d. Muosiedie, Skuoda raj.) – gīdītuos, Muosiedė Respublikėnė unikaliū akmėnū muziejaus ikūries.

## Biuograpėjė

1936 m. bėngė Aleksandrėjės pradėnė muokīkla, 1946 m. istuojė i Klaipiedas žemės ūkiė teknikoma, bet sovietu saugumietē pabaigtė neblēda, 1949 m. besislapstīdams bėngė Klaipėdas suaugusiu gimnazėjė, 1955 m. Kauna medicinas instituta. Po tuo dėrba Skoudė, vo 1957 m. paskėrts Muosiedė lėguonėnės vīriausioujo daktaro. V. Ints pabova daugiau kāp 17 botanikas sodnu ė saugomu teritoriju. Muosiedie dėrba lig omžiaus pabaiguos, če mėrė, če ė palaiduots.

## Akmėnū muziejaus ikūries

V. Ints Muosiedie 1957 m. pradiejė rinktė ir numeroutė laukū akmėnis. I akmėnū rinkėma itraukė ė ūkė žmonis. Kuožna meta pradėjė ruoštė po kelis, vo paskiau ė po keliolėka alpinariumu. Pėrmiausē alpinariumās pasidėngė lėgonėnės teritorėjė (1,5 ha), Kapū (dabā Akmenū)  gatvė, vo po 1962 m. gaisra ė miestelė cėntros, 8 ha pluota Bartovas pievas (muziejou priskėrta teritorėjė). Akmenū muziejaus kūrėma pradė laikomė 1957 m., vo 1979 m. V. Inta jau paskīrė Respublikėnė unikaliū akmėnū muziejaus derektuorio. Tas pareigas uns turiejė lig pat 2000 m.

## Garbies pareigas ė garbies vardā

Indėjės Respublikas aplinkuos apsauguos asuociacėjės garbies narīs, 1987 m.

Lietuvos nusipelnės gamtuos apsauguos darbuotuos, 1988 m.

Valdo Adamkaus premėjės laureats, 1994 m.

Respublėkėnem unikaliū akmėnū muziejou suteikts Vacluova Inta vards, 2007 m.

Kateguorėjė:Lietovuos moziejėninkā
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Edvards Rudīs

**Edvards Rudīs** (1936 m. groudė 15 d. Muosiedie, Skouda raj. - 2015 m. siejės 15 d. Vėlniou) bova Lietovuos (žemaitiu) rašītuos, akuonuomėsts.

## Biuograpėjė

1944 – 1955 m. muokies Skouda rajuona Muosiedė vėdorėnie muokīkluo, 1956 – 1960 m. – Kauna Lietovuos žemės ūkė akademėjės Akuonuomėkas pakoltetė. 1961 – 1963 m. dėrba Skouda raj. „Loknės“ kolkuoza pėrmėninko. 1964 m. istuojė i Lietovuos žemės ūkė akuonuomėkas muokslėnė tīrėma instituta aspirantūra, bat Skouda LKP rajuona komiteta sekretuorios Balkos muokītėis neėšleida. 1964 m. dėrba Vėlniaus raj. Panerė zuonėnė nuormavėma punkta vediejo, 1965 – 1970 m. – Vėlniaus žemės ūkė bogalterėnės apskaituos teknikoma diestītuojo. 1971 – 2000 m. Lietovuos žemės ūkė akuonuomėkas muokslėnė tīrėma institutė mokslėnio bėndradarbio, nu 1976 m. skīriaus vediejo. 1975 m. Vėlniaus universitetė apgīnė socialiniu muokslu daktara disertacėjė.

## Bibliuograpėjė

Akuonuomėnė puobūdė darbā:

**Bendroji ir žemės ūkio statistika* - (Vaduovielis teknikomu muoksleiviams), 1975 m.,
**Žemės ūkio įmonių statistiniai analizavimo metodai* – (Indeksu metuoda nauduojėms ivertėnont gamības kėikė, verties ė išlaidu kėtėmus), 1975 m.,
**Žemės ūkio ekonomisto žinynas* - (Sodarītuos ėr autorios so kt.), 1978 m.,
**Lietuvos žemės ūkio 1993 – 1997 m. ekonominė apžvalga* (Statistėnė medega ėr anuos ivertėnėms), 1999 m.

Literatūrėnē korėnē:

**Kuotrė* – (Apsakīmu rėnkėnīs žemaitiu tarmie), 1996 m.
**Žemės žalumoj, dangaus žydrumoj* - (Apībraiža aple Muosiedė žemė ė nuovelės), 2000 m.
**Sėmuona malūnā* - (Apīsakas ė nuovelės žemaitiu tarmie), 2001 m.
**Nuodėmė ant laužo* - (Istuorėnė apīsaka aple Ėgariū kaima), 2008 m.
**Laukai ir jausmai* - (Eilėraštē ė puoemas žemaitiu ė bendrėnie tarmie), 2008 m.

## Nūruodas

Tekstā internēta poslapiūs:

*Magdelė, Joudė (žemaitėškā)
*Nolūžusi lėipa (žemaitėškā)

Kateguorėjė:Edvards Rudīs
Ričards Pakalniškis

**Ričards Pakalniškis** (1935 m. siejės 3 d. Rokū soduo(Skouda raj.) – 1994 m. gegožės 12 d. Vėlniou) – lietoviu literatūrinis kritėks.

## Biuograpėjė

1954 m. bengė Muosiedė vėdorėnė muokīkla, 1959 m. – Vėlniaus universiteta. 1959 – 1961 m. mokītuojava, 1964 m. pradiejė dėrbtė Lietovių kalbuos ė literatūras institote, ėr išdėrba lig omžiaus pabenguos. Bedėrbdamas apsigīnė habilitouta daktara disertacėja.

Tīriniejė J. Marcinkevičiaus kūrība, lietoviškas puoemas raida, išeivėjės rašītoju nusėtekėmus, žemaitiu rašītuoja Stase Anglicke kūrība ė gīvenėma.

Mėrė ė palaiduots Vėlniou.

## Bibliuograpėjė
Poezija, asmenybė, laikas, 1969 m. (aple Justina Marcinkevičiaus kūrība).
 
Lietuvių literatūros istorija, 1990 m., so kt. (rosėškā).
 
Lietuvių poema, 1994 m.
 
Poezijos kryžkelės, 1994 m. 

Kateguorėjė:Literatūras kritėkā
Liodvėks Gadeikis

Liodvėks **Gadeikis** (g. 1954 m. spalė 14 d. Žebruoku kaimė (Skouda raj.)) – Lietovuos žornalists, pruozininks, kritiks.

## Biuograpėjė
1973 m. bėngė Muosiedė vėdorėnė muokīkla, 1978 m. – Vėlniaus universiteta piloluogėjės pakolteta, 2001 m. – Vėlniaus universiteta tarptautėnė versla muokīkla.

Dėrba „Literatūra ir menas“, „Pergalė“, „Lietuvos aidas“ redakcijuos, nu 2000 m. savaitraštė „Veidas“, nuo 2007 m. žornala „Fortuna privata“ vyr. redaktuorios.

## Kūrība

Pruozas korėnēs spauduo pasėruodė 1979 m. Nu 1989 m. Lietovuos rašītuoju sajunguos narīs.

## Bibliuograpėjė

Basas, apsakīmā ė apīsaka, 1988 m. 

Istorinės prozos byla, straipsniu rinkinīs, sudarītuos, 1988 m. 

## Apduovėnojėmā

Žornala „Nemunas“ premėjė už apsakīma „Sakmė apie Adomą“, 1983 m. 

Žemaitės literatūrėnė premėjė už rinkini „Basas“, 1989 m. 

Kateguorėjė:Žemaitiu rašītuojē
Chuliganėzmos

**Chuliganėzmos** (ongl. *hooligan* – „chuligans“; mėslėjama, vagol Luonduona razbaininka Huligana (Hooligan) pavarde) – žmuogaus oroma ėr anuo darba rezoltatu maituojėms(3), atvėra ketū žmuoniū interesu negerbėma skvarma, tīčinē vėišuosės tvarkuos ėr duoruovės nuormu pažeidėmā. Artėmas savuokas: nachalėškoms, cinizmos, chamizmos.

Chuliganėzmos īr agresīvos, reiškas vėsėšku elgese nuormu napaisīmu. Tuokėi veiksmā vėsuomenie natoleroujami, nesang anėi pažeid bėndrus interesus, vėišojė tvarka, matuonie žmuonīm normalē dėrbtė ėr ėlsietėis.

Kateguorėjė:Etėka
Prietelīstė

**Prietelīstė** ī glaudė artėmū žmuoniū bendravėma skvarma, katra pagrīsta paveizū abelnomo. Artėmas savuokas: bėčiolīstė, meilė.

Prietelīstē būdīngs liousos kėta žmuogaus pasirinkėms ėr asabnos prisirėšėms prī anūm. Artėmā prieteliaujontiu glodenas paveizas, īsitėkėnėmā, skuomā, interesā, karaktuorė savībės. Īna prietelīstė nie sointeresouta, ana nasiderėn so saunuoruom, lokomčēs, nesang pagrīsta duoruovėniu puoreikiu bendrautė.

Prietelīstės pagrinda sodara abėposis prieteliūm nūšėrdoms ėr atvėroms, ėštėkėmībė ė pasitėkiejėms. Prietelīstė žmuoniūm gīvenėma pratortėn, padara vertingesnė ė prasmingesnė.

Prietelīstė, palē Aristuoteli, īr patė dėdliausė vertībė: „Prietelīstė ė neīkainoujama, ė nūstabė: mes garbstuom tō, katras mīl sava prietelius, ė torietė daug prieteliu ėšruoda dėdlē glaunē, vo kap kas mīslėn, ka būtė vairiu žmuogom ė prietelio – tuolīgo.

Kateguorėjė:Psėchuoluogėjė
Žemaitiu plents

**Žemaitiu plents** īr kels par vėsa vėdorė ė vakarū Lietova, katros sojūng Kauna so Žemaitėjės miestalēs ė Klaipieda. Uns bova nutėists Smetuonas čieso, 1934–1939 m. Kelė ėlgoms īr 195,5 km.

Ēn nū Kauna par Ariuogala, Raseinios, Krīžkolni, Laukova, Rėitava, Gargždos. Sovietu čieso pastačius autostrada Vėlnios-Kauns-Klaipieda Žemaitiu plenta reikšmie somažiejė.

Kateguorėjė:Lietovuos kelē
Krīžkalnis

**Krīžkalnis** () īr suoda Žemaitėjuo, patiūs Raseiniu rajuona vakarūs, Nemakštiu seniūnėjuo. Čė īr valstībėnės rekšmies transpuorta mazgs - sosėkrīžioun autastrada Kauns-Klaipieda, kels Rīga-Tėlžė ė Žemaitiu plents. Īr autuobosu stuotės.

Kateguorėjė:Raseiniu rajuona gīvenvėitės
Dievītis

**Dievītis** īr ežers Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, 5 km i pėitus nū Laukovuos. Pri ežera šiaurėnė kronta īr Padievītė kaims, tūliaus i pėitus – Šiaudova. Ont kronta stuov pėliekalnis.

Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā
Akmena (Jūra)

**Akmena** īr opės Žemaitėjuo; Jūras opės dešėnīsā ėntaks. Tek par Kelmės, Šėlalės ė Tauragies rajuonus. Prasėded prī Pālksniū, tek i pėitvakarius par Žemaitiu aukštoma, paskum par Karšovuos žemoma. Ītek i Jūra žemiau Pagromontė.

## Ėntakā
*Kairė̄jė: Karklė, Ežeropis, Grībopis, Akmenīns, Bremena, Serms, Gromantė
*Dešėnė̄jė: Ašvėjė, Īžnė, Vaksopė, Jierobīns, Žadalis

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Stasė Līgotātė–Bocevėčienė

**Stasė Līgotātė–Bocevėčienė** (1936 m. bėrželė 15 d.) , Lėnkėmūs (Skouda raj.) ī puoetė.

## Biuograpėjė

1955 m. bėngė Muosiedė vėdorėnė muokīkla, muokītuojava, dėrba rajuona laikraštie („Mūsų žodis“), vieliau respublikiniūs žornalūs. 1963 m. Vėlniaus onėversėtetė bėngė lituanistėnės stodėjės.

Pėrmus eilieraštius ėšspausdėna 1967 m. 1976 m. prijėmta i Lietovuos rašītuoju sājonga.

## Bibliuograpėjė

Žalios žolės žaidimai, 1971 m. 

Žiburys tamsoj žibėjo, 1975 m. 

Lengva saulė migloj, 1979 m. 

Medis raudonom uogom, 1983 m. 

Danguje kaštonas žydi, 1985 m. 

Amžinoji žolynų šviesa, 1988 m. 

Rožė viduržiemio naktį, 1991 m. 

Vakaro nendrė, 1996 m. 

Iš buvusio dangaus, 2003 m. (rinktėnė) 

Amžinas esi, kol gyveni, 2006 m. 

## Apduovėnojėmā

1986 m. - S. Nėrėis premėjė.

Kateguorėjė:Lietovuos rašītuojē
Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Vītauts Brėncios

**Vītauts Brėncios** (, 1945 m. lapkristė 15 d. Šaukliūs, Skouda raj. - 2010 m. siejės 3 d. Klaipieduo)  – Lietovuos poets.

## Biuograpėjė

Bėngė Muosiedė vėdorėnė muokīkla, Belomorska teknėnė jūreivīstės muokīkla. Maskvuos liaudies mena universitetė muokies puotėgrapoutė, neakėvaizdē bėngė M. Gorkė literatūras instituta. Dėrba Klaipiedas laivīnė.

## Bibliuograpėjė

Sugrįžimų šviesa, eilieraštē, 1976 m. 

Gėlių lietus, eilieraštē, 1980 m. 

Žemė jūros taurėj, eilieraštē, 1984 m. 

Yra likimo bangos, eilieraštē, 1987 m. 

Jūra – mūsų duona, apībraižas, 1987 m. 

Po klajonių ženklu, eilieraštē, 1994 m. 

Banginukas žemę suka, eiliouta pasaka, 1994 m. 

Žydrasparnė jūros paukštė, meilės līrika, 2001 m. 

## Apduovėnuojėmā

1980 m. Žvejū premėjė ož marėnėstėnius kūrėnius.
 
1987 m. žornala „Pergalė“ premėjė ož geriausė publicėstika. 

1988 m. Žvejū premėjė ož kninga „Jūra - mūsų duona“. 

1995 m. Ėivuos Sėmuonātītės literatūrėnė premėjė ož poezėjės kninga „Po klajonių ženklu“. 

Kateguorėjė:Lietovuos rašītuojē
Varielka

**Varielka** (*arielka, šnapsos, šnapšė*) ī tuokis macnos, paprastā baspalvis alkaguolėnis gierals, katros sosidara ėš distėliavėma būdo ėšvarīta etanuolė. Varielka tonkiausē ėšdėrbama ėš bolbiu, grūdū. Tas īr tradėcėnis Rītū ė Šiaurėis Euruopas alkaguolėnis gierals.

Kateguorėjė:Alkoholėnē gėrėmā
Darbs

**Darbs** īr tuokis žmuogaus veikėms so tikslo, anam nauduonont kūna ė pruota galės, ka būtom sokortė kuokėi dāktā aba mīslės, ėš katrūm būtom nauda patiam žmuogou aba kėtėm žmuonėm (vėsoumenē). Darbs skėrstuoms i fėzėni (moskolu galiu nauduojėma) ė pruotini (pruota galiu nauduojėma).

Kateguorėjė:Žmuogos
Laukai ir jausmai

**Laukai ir jausmai**

Laukai ir jausmai – Edvarda Rodė eilėraštiu kninga, išlēsta „Litera“ leidkluo (Radviliškie), 2008 metās. Eilės bėndro tarmė užjrm 125 poslapius, žemaitiu – 86, iš vėsa 220 poslapiu.

Pirma karta Lietovuos raštėjės istuorėjuo žemaitiu tarmė parašītuo puoemuo „Sėmuons Daukonts“ (189 – 212 p.), apdainuojems šiuo žmuogaus gīvenėms ė anuo nuveiktė darbā. Puoema susėded iš 14 daliū.

Kningas struktūra:

I. Laukai 

II. Jausmai 

III. Žemaitėškas eilės 

lietoviu literatūra
Kuotrė

**Kuotrė **

Kuotrė – Edvarda **Rodė** žemaitėškė apsakīmā. Žemaitėškā parašīta pruozas kninga po kara išlēsta pėrma karta. Ana paskėrta M. Daukšas „Katekizma“ 400 m. sukaktē atsimintė.

Kninga išlēda 1996 m. Žemaitiu kultūras draugijės „A mon sakaa?“ redakcėjė, redagava Danutė Mukienė, iliustrouta Bernarda Aleknavičiaus puotėgrapijuoms. 

Kninguo vaizduojems XIX omžiaus Lietovos kaima žmuoniū gīvenėms. Anuo īr 6 apsakīmā ė autoriaus autobiuograpėjė, 208 p.

Kateguorėjė:žemaitėškas kningas
Alkemėjė

**Alkemėjė** (*alchemia* – luotīnėškā, *chymos* – graikėškā rēšk „soltis“) īr tuokė kemėjė, ka daront vėsuokiausius keminius bandīmus (keminiu medegū ė jongėniū rēkcėjės – jongėmus ė skaidīmus) bova ėiškuoms gīvībės eleksīrs, aple kuri esam girdiejė iš pasaku. Tēp pat alkemikā nuoriejė ė galvuojė, ka gelži, vari vuo bikuoki kėta metala gal paverstė aukso a cėdabro, tiktās rēk atrastė kemėnė rēkcėjė ė vėskou tou kuožnos žmuogos galies padarītė. 

Alkemiku darbā ė pastongas nepražova, anėi padiejė atrastė šmuots naujū keminiu elemėntu, naujū keminiu jongėniū ė kemėjės muoksla geruokā pastūmė i prīšaki.

Alkemėjė tēpuogi bova sėmbuolėnis vėdoromžiu dūšės pažėnėma muokslos, katramė kemėnė elementā nauduotė kāp abruozdielē dūšės būvėms pavadintė.

Kateguorėjė:Kemėjė
Žemaitėškas kningas

**Žemaitėškas kningas** īr žemaitiu kalba aba kalbo parašītė pruozėnės ė eilierštėnės pormas gruožėnē ė negruožėnē korėnē ė kuokiuo nuors lēdīkluo išlēstė palē vėsos kninguoms nustatītos atrėbotus. Dabā ėšlēstas kningas tor turietė ISBN žīmė.

## Žemaitėškā ėšleistū kningu sārašos
* Edvards Rodīs „Kuotrė“
* Teklė Džervīnė ė Edvards Rodīs „Akmou so velnė piedo”
* Edvards Rodīs „Sėmuona malūnā“

Kateguorėjė:Žemaitiu kalba
Darba našoms

**Darba našoms** īr **žmuogaus sugebiejėms** par laika tarpa padarītė kuoki nuors darba. Darba našoma dėdomou apibriežtė nauduojemė do ruodiklē: 
# laika trokmie darbou atlėktė arba pruodoktou pagamintė
# atlėkta darba aba ėšdėrbta pruodokta kiekis par laika vieneta (adīna, dėina ė t.t.). 

Pruodoktu kiekis par laika vieneta gal būtė apskaitliuonams aba natūrėnēs dīdes (vėinetās, cėntnierēs, litrās ė t.t.), aba vertiem, katruos ėšreiškamas pėningās (litās, duolierēs, kruonam ė t.t.).

Bova ėiesos, kūmet žmuogos teturiejė nuglūdinta akmėnėis kirvieli ė vėsus darbus liōb atlėktė so anou. Daba žmuogos dėrb su traktuorēs, galingās presās, alektras variklēs. Diel tuo dabartįnis žmuogos, līgėnont su senuovės žmuogo, dėrb kelis šimtus, vo gal ė tūkstontius kartu našiau. Gīvenont žmuogou, istuorėnio puožiūrio, darba našoms ėš kartuos i karta vėn didiejė. Palē darba našoma ruodėklios īr nostatuoms vėsuomenė ėšsivīstīma laipsanis.

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Gamėnėms

**Gamėnėms** (**gamība**) īr materialėniu (sakīsem, grūdū, automuobiliu, nomū ė t.t.) ė dvasėniu (sakīsem literatūrėniu, mozėkėniu ė t.t. kurėniū) vartuojėma reikmenū padarīms, sukūrėms. Tas ivīkst ne už karta, dėl tuo gamėnėms (gamība) īr laikuomė ėlgiau a trumpiau užtrunkontēs pruocesās. Gamėnėmou nier priskėramė tėi dalīka, katrū vėsuomenė nepripažīst ė nevartuo. Darīdamė materialėnius dāktus žmuonis nauduo gamtuo rondamas medegas. Dėl tuo gamėnėma (gamība) gal apibriežtė ė kāp gamtuo rondamu medegū ė kėtkuo pritaikīma žmuoniū vėsuomenės puoreikems tėnkintė.

## Šaltenē
Kateguorėjė:Akuonuomėka
Bjaurastis

**Bjaurastis** – bluogė skvarma, tas, kas pėktėn, īžeid ėr sukel pasibjauriejėma. Bjauriejėmosis īr emuocėnis vertībėnis santīkis so tās duoruovėnės gīvenės reiškėnēsėr faktās, katrėi nasiderėn so žmuogaus savigarba ėr oromu, īr amuoralė ėr papėktėnontis. Pasibjariėjėma uobjėktu gal būtė bet kuoks nešvankoms, begiedėškoms, chamizmos, cinizmos, banaloms, vulgaroms. Žmuogos, bjauriedamosis bluogiu, susėlaika nuog nepaduoriū veiksmū ėr puoelgiu.

Kateguorėjė:Etėka
Liberalėzmos

**Lėberalėzmos** ( - laisvas) – puolitėnė teuorėjė, pasėsakontė ož valstībės kontruolės aprėbuojėma ė liousa rėnka, sosėskvarmavosė Onglėjuo XIX omžiou. Radėkalūs liberalā vadėnamė anarkuokapėtalėstās.

Kateguorėjė:Puolitėnės teuorėjės
Kateguorėjė:Akuonuomėnės teuorėjės
Marksėzmos

**Marksėzmos** īr puolitėnė fėluosuopėjė, somėslīta K. Marksa ė F. Engelsa. Ans sosėlauk daug pasėikieju, da daba daug puolitėniu partėju remiasė marksėzmo.

Kateguorėjė:Suocēlėzmos
Kateguorėjė:Fėluosuopėjė
Žonros

**Žanros** – kėlės iš prancūzu kalbuos, reišk – rūšės, tips (genre). 

Nauduojems apibriežtė mena kuriniū (pruoziniu, tapītiniu, muzėkiniu ė t.t.) klasipėkavėmou.

Epa gal būtė tuokėi pagrindėnē žanrā: epuopiejė, puoema, ruomans, apīsaka, apsakīms ė kt.; vaizdoujemuojė (tapībėnė) mena žanrā – portrets, peizažos, natiurmorts, boitinis, istuorinis ė kt.; instromėntėnės mozėkos: simpuonėjė, koncerts, suonata ė kt.

Žanru gropės sodara siauresnės apimtėis mena rūšiū kateguorėjės.

Kateguorėjė:Mens
Baladė

**Baladė** – žuodis kėlės iš prancūzu kalbuos (ballade), luotīnėškā (ballo) reišk – šuoko. 

Baladė gal būtė priskėrta mozėkas ė poezėjės žanrams.

Kāp vuokalinis a instromėntinis laisvuos mozėkinės skvarmas kūrinīs liuob vaizdoutė istuorinius, herojinius, fantastinius ivīkius so atitinkamo torėnio. Vidorėnēs omžēs baladiems vadėna kāp koriū tautū šokiu dainas, katruos vieliau vėrta i eiliouta daina ė anā jau liuob pritartė mozėkonts su instrumėnto.

Kēp literatūrinis kūrinīs priskėrams poezėjės žanrou. Tuokio bova trumps eiliuots līrinis kūrinīs, katruo torėni sudarė istorėnē, legendėnē ė padavėmu motīvā. Baladie liuob aprašītė paslaptingus ė skaudius ivīkius, supins anus su žmuoniū lėkėmās. Baladės liuob pouštė heruoju dialuogā, vo kompozicėjė bova naivē paprasta.

lėteratūra
Feljetuons

**Feljetuons** kėlės ėš prancūzu kalbuos (feuilleton) ė reišk lapā, laikrašti. 

Pruozėnės kūrības literatūrinis žanros, katramė aštrė skvarmo īr **išjoukamė atgīvenė** aba nevīkosē dėrbamė dalīkā. Ons gal būtė traktoujams ė kāp publicistinis kūrinīs. Nier dėdiliuos apimtėis, dažniausē spaudėnams laikraštiūs arba žornalūs. Zars vėsomet atspind politėnės aktualėjės ė īr iduomos tėk tam muomėntou.

Kateguorėjė:Literatūra
Humoreska

**Humoreska** – žuodis kėlėma nu vuokītiu kalbuos (Humoreske).

Literatūrėnės kūrības žanros, katramė **ėšjoukamė** kuokėi nuorint žmuoniū gīvenėma **trūkomā**, ale ne tēp aštrē, bat feljetuonė. Če puodėrbė jiega sodar aprašuoma ivīkė joukingoms. Tas vėsks līguo ė tēp aiškē īr žėnuoma, ale rašītuos imeig skaitītuoji patrauktė lėnksmo jumoro, līguo pažvelgtė i vėskou ėš kėtuos kerties ė žaismingo pasakuojėmo sožavietė. 

Kateguorėjė:literatūra
Imperēlėzmos

**Imperēlėzmos** - termėns, apėbūdėnontis valstībės pastangas ėšpliestė bei primestė sava itaka kėtuoms šalėms ė anū gīventuojams. Tuokės puolitėkas prīžastīs gal būtė demuograpėnės, naciuonalėstėnės aba akuonuomėnės.

Kateguorėjė:Geuopuolitėka
Kateguorėjė:Istuorėjė
Nikis

**Nikis** (pranc. *caprice* – „užgaida, įnoris, aikštis“) – elgesė īpatībė, pasireiškonti prīšėšku veiksmū ar pasiprīšėnėmu pagrīstīms kėtū rēkalavėmams ėr paruoduoms, dažnesnē būdīnga vakāms. Nikē ruoda gūrlokaraktuori ar nuovargi, patiekas sėikėma.

Kateguorėjė:Būds
Kuomedėjė

**Komedėjė** – žuodė reikšmė tor kelės kalbas: luotīnu – (comoedia), graiku – (kōmōdia). Kōmos reišk linksma susėbūrėma, vo ōdē – daina. 

Komedėjė priklausa pri dramas žanra. Īr scenuo vaidėnams veikals, katruo torėni sudara linksmas ė šmaikštės gīvenėma situacėjės, gal būtė išjoukamė kuokėi nevīkė žmuogaus būda bruožā, net atgīvenė papruotē, žmuoniū ipruotē. Veiksmos scenuo nier dėdėlē itėmpts, bet netikietas intrigas patrauk žiūruovu diemesi, kol galū galė vėsks scenas veikiejems bėngas laimingā.

Komedėjės žanra pradmėnis rondamė jau senuovės graiku dainuos. Istuorėjės tiekmie ana kėta kol igava šiuolaikėnės skvarmas.

Kateguorėjė:Literatūras žonrā
Kateguorėjė:Špuosā
Legenda

**Legenda** žuodis susējės su luotīnu kalbo (legenda), anuo prasmie reišk tuoki rašini, korės siūluoms žmuonims parskaitītė.

Vėdorėnēs omžēs legenduos liuob aprašītė švėntūju gīvenėmus rėibē sutepė anus vėsuokiom pantazijuom ė pagražėnėmās. I aprašīmu orbita liuob pakliūtė ė Kristaus kelē, anuo padarītė stebuklā. Dabā legenda īr daugiau tautuosakinis ė rašītuoju kūrības žanros, kurės remas vėsuokēs nutėkėmās, neveng ė pasakas elemėntu. Legenduom aprašuomė kuokėi nuors īpatingė īvīkē, pagarsiejosės istuorėnės asmenībės.

Legenduom īr vadėnamė ė līrėnē – ruomantėnē instrumėntėnės mozėkas korėnē.

žanros
Līrėka

**Līrėka** – žuodis kėlės ėš graiku kalbuos (*lyra*) – graiku stīginis instramėnts, katrām akomponoujint liōb dainioutė eilieraštius – dainas.

Līrėka īr vėns ėš gruožėnės literatūras žonru, katruo eiliū skvarmo parteik rašontiuojė žmuogaus pargīvenėmus, ispūdius, nosėteikėmus, kėlstontės mintis, katruos atsėrond žmuogou sosėdūros so aplinkėnė gīvenėma reiškėnēs. Tėi pargīvenėmā gal torietė ruomantėni, realistini ė kėtuokius niuansus. Ėš anū mes galem sovuoktė apie rašontiuojė paveiza i pasauli, anuo reiškėnius, žmuonis ė kėtus dalīkus.
Līrėnės eilės īr nedėdėliuos apjimtėis, bet anū apibėndrėnėmā ė itampa īr tēp pateikamė, ka gan stėprē paveik skaitītuoji. Tas priklausa no rašītuojė talėnta.

Kateguorėjė:Literatūra
Guoda

**Guoda** – pudamėntėnė etėkas kateguorėjė, ėšreiškonti žmuogaus vertingoma pripažinėma. Nagarbies prīšībė. Artėmas savuokas: oroms, šluovie, pagarba, prastižos. 

Pavėdē kāp ėr oroms, guoda atspīnd žmuogaus reikšmingoma īsėsamuoninėma bei anuo pripažinėma. Tik guodas savuoka īr daugesne sosėita so išruorėniu žmuogaus prestižu, prėgolm nuog anuo nuopelnu darbe a visuomeninie veikluo, nuog pareigībiu. Tudie, skėrtingā nuog oroma, gal būtė pruofesėnė, spuortėnė, puolėtėnė guoda. Diel paseiktū nuopelnu gal būtė šeimuos, muokīklas, īstaigas, pagaliau ėr tautuos guoda. 

Guoda reiškas ne vėin sava vėsuomenėne reikšmingoma īsėsamuoninėmu, bet ėr anuo ėšgīvenėmu – guodas jausmu. Guodas īsėsamuonėnėms bei ėšgīvenėms īsėtvėrtėn žmuogaus karaktuoriou kāp guodingoma duorībė.

Guoda – vėina patiū aukščiausiu žmuogaus duoruovėniu vertībiu. Kreišdams sava patėis, šeimuos, pruofesėjės, tievīnės guoda, žmuogos dažnā rizėkoun gīvībe, kartās renkas veikiau guodinga smerti, nego neguodinga gīvene. 

„Gīvenė brungi kuožnam, bėt kėlniam žmuogou guoda brungesnė ėr ož pate gīvene“ (V. Šekspīrs).

Kateguorėjė:Etėka
Nuovelė

**Novelė** – italū kalbuos žuodis (novella) reišk žėnė, naujīna. 

Gruožėnės literatūras žanros: trumps aprašīms, korės no kėta skėras sava savuotėškomās – īr ekspresīvos, tor aiškė kompozicėjė, netėkietā ė šuokīrojontē pasėbėng. Paprastā aprašuoms kuoks nuors žmuogaus gīvenėma ivīkis, platiau neaiškėnont kas bova lig tuo ivīkė ė kas bebova po anuo.

Kateguorėjė:Literatūra
Apsakīms

**Apsakīms** īr kuokiū nuors žmuogaus gīvenėma ivīkiu aprašims ė no nuovelės skėras tou, ka anamė aprašuomė ne vėins, vuo kelė ivīkē, nušvėitams ėlgiesnė žmuogaus gīvenėma tarps. Apsakīmė paprastā būn ne vėins vuo kelė veikiejē, terp katrū ė vīstuoms apsakīma siožets, lėpduoma kompozicėjė.

Kateguorėjė:Literatūra
Eps

**Eps** – kėlės ėš graiku kalbuos (epos) ė reišk pasakojėma.

Pagrindėnė pasakuojemuosės **gruožėnės literatūras rūšės**. Anou sudara pasakojamuojė gruožėnė literatūra, kor, skirtingā no dramas ė līrėkas, īr aprašuomė žmuonis ė ivīkē, koriūs dalīvau pats rašītuos. Īr paruoduomė tuo žmuogaus pargīvenėmā, elgesīs, nosėstatīmā, santėke su ivīkēs ė aprašuomās žmuonims. 

Epa korėnē gal būtė rašuomė pruozo ė eilioutā. Epou priklausa ruomans, apīsaka, apsakīms, nuovelė, menėnė apībraiža, legenda, ėlga eiliouta puoema ė kėtė.

Iš senuojė pasaulė īr žėnuomė graiku poeta Homera eiliouts eps (Homerus, VIII a. pr.m.e.) „Iliada“ ė „Odisėja“ iš XII omžiaus – prancūzu „Rolando giesmė“. Ė vielesnēs laikās daugiausē īr parašīta epa tipa kuriniū.

Kateguorėjė:Literatūra
Konfucēnėzmos

**Konfucēnėzmos** (trad. kėn.: 儒學; sopapr.: 儒学; pinyin: Rúxué; pažuodiou „intelektualu muokīkla“) – Kėnėjuo atsėradosė ė pu Rītū Azėjė paplėtos etėnė ė filosuopėnė sėstema, čiesās laikuoma viera. Svarbiausio autuorėteto tonkiausē laikuoms VI-V a. pr. Kr. gīvenės fėlosuops Konfucėjos, katruo vardo duoktrėna pavadėna vakarėitē.

Kuonfocēnzėmos kalb api vėsuomenė, valstībės valdīma, šeima, muoralė. Vėsas tuos idiejės Rītū Azėjuo darė ė tebedara dėdlė itaka.

Kateguorėjė:Kėnėjės fėluosuopėjė
El Ninjo

**El Niño** („El Ninjo“) vadėnams neiprasts, necėklėšks Ramiuoje ondėnīna ekvatuorėnės dalėis ondėnīna sruoviū pasėkeitėms. Soslabnie ė vėsā sostuo šaltuojė Hombuolta sruovė. Tas atsėtīnk diel vīraujontės vieju krīptėis pasėkeitėma, diel katruo paprastā ī vakaros stomams pavėršėnis (šėlts) jūras ondou praded plūstė ī rītos.

Kateguorėjė:Klimatuoluogėjė
Amuortizacėjė

**Amuortizacėjė** īr tuoks pruocesos, ka bet kuokėi irėngėmā, pastatā, mašėnas ė kėtuokėi daiktā ė īronkē, ka su anās īr dėrbamė pruoduktā, aba atlėiktams darbs, sosėnešioun, nosėdievie. Anėi sava vertė dalėm, priklausuomā nu laika par katron sosėnešiuo, parmet i pruoduktus aba darbus. Ta īr vadėnamuojė **fizėnė aba medegėnė** amuortizacėjė. Bat mašėnas sogend, pasenst ė bestuoviedamas, nieka nadėrbdamas. Tuoks bestuovintiu mašėnu sosėnešiuojėms vadėnams **muoralėnė amuortizacėjė**. Amuortėzacėjė īr apskaitliounama pinigėnēs vėinetās.

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Apskaita

**Apskaita** īr imuonės, bėndruovės ė t.t. ūkiniu reiškiniū ė vīkstontiu pruocesu ė faktu ožrašīms kiekėnēs matās pėrmėnės apskaituos dokamėntūs.

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Oroms

**Oroms** – pudamėntėnė etėkas kateguorėjė, duoruovėnės savimuonės konstrukts. Artėma savuoka – savėgarba. Oroms atspind žmuogaus īsėsamuoninta sava patėis vertingoma, sosėjosi so atsakuomībe ož sava gīvenės īprasminėma. 

Oroms būdings tik žmuogou, katras ėr īr nelīgstama vertībė. „Tas, kas tor kaina, gal būtė pakeista kou nuorintās kėtu, kas anam ekvivalentėška, vo tas, kad aukštiau bet katruos kainas ėr nieka ekvivallentėška anam nier, tor oroma“ (I. Kants). Oroms dėdliausē garbsta žmuogu, soteik anam kėlnoma, sostėprėn anuo dvasėni savarankėšoma. 

Oroms – svarbos elgese savikuontruolės mechanizmos. Sava oroma jausmos neleid žmuogou būtė nesažėningou, nepagarbiou, neprincėpingou, veidmainiou, t.ī., sava elgesiu paržėngtė oroma robežiu. So oromu nesiderėn vulgaroms, cinizmos, šiorkštoms ėr kt. kliaudas. Uorus žmuogos ī nūšėrdos, tėisos, paprastas ėr koklos. Oroma īsėsamuoninėms stėprėn žmuogaus pasėtikiėjėma savėmi ėr sava galėmībiems. Menks oroma jausmos mažėn pasėtikiejėma savėmi. Oroma jausmos drausmėn žmuogu, skatėn keltė savėi ėr kėtīm dėdesnius rēkalavėmus, nesėkakintė tou, kas prigauta, nenustuotė tuoboliejus. 

Uoriam paded ėšlėktė kėlnė lietā ėr idealā, giere, žmuonėškoma ėr teisingoma sėkėms. „Pažadinkėt žmuogou nūšėrdu interesa vėskam, ėr jūs galėt būtė ramė, kad uns vėsumet ėšsauguos žmuogėškuji oroma“ (K. Ušinskis).

Kateguorėjė:Etėka
Interesos

**Interesos** – (vok. *Interesse* < lot. *interesse* – „dalyvauti“) – tos, kas objektīvē rēkšmīngā ėr i kuna nokrēpta žmuogaus valė. 

Interesu vaidmou žmuonium gīveneme īt baisē didlis. XVIII o. prancūzu švėitiejē (K. A. Helvecėjus, P. A. Holbaks, D. Didro) žmuoniūm interesus laikė duoruovės pagrindu. „Fizėnė vėsata paklūst jodiejėma diesnēm, vuo duoruovėnis sviets vėinuodā pavaldos interesu diesnēm“ (K. A. Helvecėjus).

Skėrami asmenėnē ėr bendrėjē interesā. Bendrasis Interesos īr interesos ton žmuoniū, katrėi prėgolm katra nuorintās suocēlėnē ar istuorėnē bendrėjē. Atsėžvelgont i interesa uobjekta, gal būtė materēli ėr dvasėnē interesā. Tēp pat skėrami sėtoacėnē ėr nūlatėnē interesā. Permėjē atsėrond vėina žieki atlėikont kuoki nuorintās veiksma ėr anūm atlėkus ėšnīkst. Nūlatėnē interesā īr ėlgalaikē, tapė̄i patvaria asmenībės savībe (interesos muokslou, menou, spuortou). Anėi nūlat skatėn veiktė. Asmenībės interesā da gal būtė platė ėr siaurė, aukštė ėr primėtīvė, žemė. Aplė žmuonis galėma sprė̄stė ėš ton, kuokėi anūm interesā.

Kateguorėjė:Psikoluogėjė
Dėdliausė svieta miestā

Dėdliausė **svieta miestā** 2001 m. pradiuo bova (gīventuoju skaitlios mln.):

*Meksėks – 31,0
*San Pauls – 25,8
*Šanchajos – 23.7
*Tokėjės – 23,7
*Niujorks – 22,4
*Pekins – 20,9
*Rio dė Žanėiros – 19,0
*Bombiejos – 16,9
*Kalkota – 16,4
*Džakarta – 15,7
*Čungcings – 15,3
*Luos Andžels – 13,9
*Seulos – 13,7
*Delis – 12,7
*Buenos Airės – 12,1
*Laguosos – 11,3
*Osaka – 10,6
*Karačis – 10,3
*Maskva – 10,0
Zlastis

**Zlastis** – neigama duoruovėnė emuocėjė, kīlonti ėš neapīkantas ar užvīdiėjėma sosėerzėnus ar īsėžeidus. Macnė zlastis īgaun rūstībės skvarma, kartās paraug ī afekta. 

Zlaste gal sokeltė daugelis ėšuorėniu veiksniūm: apgaulė, īžeidėms, klasta, dibavuonė, prīvarta ėr kt. Sopīkės žmuogos gal atlėktė īvairiūn amuoralėniu veiksmūn. „Zlastis, kap dūšės puolinkis, īr žvierėška aistra, galinti tonkē kartuotėis, žiauri ėr nevaliuojamā macnė, ana žmuogžodīščiu prīžastis, nelaimės sājongėnīnkė, ėškadas ėr nešluovės bendrėnīnkė“ (Aristuotelis). 

Zlastės ar afekta būsenuo geruokā sosėlpnie žmuogaus elgesė savėkuontruolė. Tudie dėdlē svarbo nepasidoutė zlastē ėr anō tramdītė. Zlastės nosluopinėms ėr nugaliejėms dėdlē prėgolm nuog žmuogaus valingūju karaktuore savībiu, īpač nuog kontrībės, savėtvardas, šaltakraujėškoma.

Kateguorėjė:Jausmės
Dėdliausės svieta salas

**Dėdliausės svieta salas**

# **[[Grenlandėjė]]** – pluots kvadratėnēs km – 2175219 (Arktėis ondėnīns);
# **[[Naujuojė Gvīniejė]]** – pluots kvadratėnēs km – 792493 (Ramosis ondėnīns);
# **[[Kalimantans]]** – pluots kvadratėnēs km – 725416 (Ramosis ondėnīns);
# **[[Madagaskars]]** – pluots kvadratėnēs km – 587009 (Indėjės ondėnīns);
# **[[Bafina žemė]]** – pluots kvadratėnēs km – 507423 (Arktėis ondėnīns);
# **[[Sumatra]]** – pluots kvadratėnēs km – 427325 (Indėjės ondėnīns);
# **[[Huonšiū]]** – pluots kvadratėnēs km – 227401 (Ramosis ondėnīns);
# **[[Dėdliuojė Brėtanėjė]]** – pluots kvadratėnēs km – 218065 (Atlanta ondėnīns);
# **[[Vėktuorėjės sala]]** – pluots kvadratėnēs km – 217278 (Arktėis ondėnīns);
# **[[Elsmīrs]]** – pluots kvadratėnēs km – 196225 (Arktėis ondėnīns);


Kateguorėjė:Geuograpėjės sārašā
Prekės vertie

**[[Prekės vertie]]** īr vėsuomenėškā būtėns darbs, korės rēkalings gamėnont tou ar kėta daikta. Ka daikts patenk i torgo, ons pasėdara prekības uobjekto arba prekė. Če jau anuos vertie pasėruoda kāp kaina ė īr išreiškama pinigās. Kaina gal būtė ė dėdesnė, ė mažesnė už prekės vertė, nes ana priklausa nu pasiūluos ė paklausuos. Diel tuo, teuorėškā išsėreiškos, prekės vertie nie pastuovos dīdis ė vėn svīrou aple vėsuomenėškā būtėnas darba išlaidas.

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Svieta ondėnīnā

**Svieta vondėnīnā**

**[[Arktėis ondenīns]]**: pluots – 14 mln. kvadratėniu km, gėliausi vėita – 5608 m;

**[[Atlanta ondenīns]]**: pluots – 82 mln. kvadratėniu km, gėliausi vėita – 8742 m;

**[[Indėjės ondenīns]]**: pluots – 73 mln. kvadratėniu km, gėliausi vėita – 7729 m;

**[[Ramosis ondenīns]] (Tīkiosis)**: pluots – 165 mln. kvadratėniu km, gėliausi vėita – 11034 m;

Kateguorėjė:Ondėnīnā
Juons Baruons

**Juons Baruons** (1873–1952) −bova vaduovieliu autuorios, leksėkuografs, ėšlėidė̄s rosu−lietoviu kalbūm žuodīna 1924 m., II leid. 1933 m. 1918–1919 m. Paneviežė gimnazėjės muokītuos.

Baronas
Patarlė

**Patarlė** īr vėina ėš liaudėškas kurības atmainū: tromps, kartās ė eiliouts pasakīms aple daugeli vėsuokiausiu gīvenėma dalīku. Tonkiausē susided iš dvijū daliū: rīškiū žuodiu aple dalīka ė pamuokīma. Patarlies īr daug išsėreiškėmu mena, jumora ė satīras elemėntu.

Pavīzdē:

Bėtis lēdas ont vėsū žuoliū, bet nežėnā iš koriū medo jem;

A vėns margs šou pasaulie?;

Ė bats tor ausės, tik negėrd;

Ne marės laiva skondėn, vo vies;

Patėka, kāp šonėi lazda;

Vėino ronko gluosta, ontro peš.

Kateguorėjė:Literatūra
Vėsuomenėškā būtėns darbs

**Vėsuomenėškā būtėns darbs** – īr darba laika tarams vėdutinis dīdis, kori rēk sugaištė nuorint tou daikta padėrbtė (pagamintė).

Tarams abe imanentinis darba laiks diel tuo, ka nieks negal anuo apskaičioutė ė nustatītė, nes anou sudara ne tik darbininka darba laiks, bet ė vėsė kėtė darba laikā, korėi, tarsi sustingė darba kiekē, bova sunauduotė gamėnont ironkius ė mašinas, so korēs tas darbininks dėrba.

Teuorėškā jemont – būtėns darbs īr vėdotėnė laika trokmie tam daiktou pagamintė, kori sogaištama šiou muomėnto. Ana sosėded iš vėsū tuokiū pat pagamintu daiktū laika vėdotėnės trukmies. Anuos nieks negalieto apskaičioutė ni pasėtelkės šiuolaikėnės elektruonėnės mašinas. Vo torgou ana nusėstata autuomatėškā, nes īr išreiškama par daikta (prekės) kaina, katra priklausa no pasiūluos, paklausuos ė kėtū dalīku.

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Dėdliausė svieta ežerā

**Dėdliausė svieta ežerā**

**[[Arala ežers|Arals]]**: pluots – 37506 kvadratiniu km, (Azėjė);

**[[Kaspėjės ežers|Kaspėjė]]**: pluots – 371000 kvadratiniu km (Azėjė);

**[[Aukštotėnis ežers|Aukštotėnis]]**: pluots – 82098 kvadratiniu km, (Š. Amerika);

**[[Vėktuorėjės]]**: pluots – 69480 kvadratiniu km, (Afrėka);

**[[Huruonu]]**: pluots – 59556 kvadratiniu km, (Š. Amerika);

**[[Mėčėgana ežers|Mėčėgans]]**: pluots – 57754 kvadratiniu km, (Š. Amerika);

**[[Tanganėks]]**: pluots – 32891 kvadratiniu km, (Afrėka);

**[[Baikals]]**: pluots – 32498 kvadratiniu km, (Azėjė) (svitė gėliausis – 1620 m);

**[[Njasa]]**: pluots – 28877 kvadratiniu km, (Afrėka).


Kateguorėjė:Geuograpėjės sārašā
Jūzė Balčėkuonis

**Jūzė Balčėkuonis** (1885–1969) bova lietoviu kalbėninks. Gėmė Ėrėškiūs (Paneviežė rajuons) 1898–1906 m. muokies Paneviežė realėnie gimnazėjuo. 1918–1920 m. Paneviežė vīru gimnazėjės, vuo 1920–1924 m. Paneviežė muokītuoju seminarėjės direktuorios.

J. Balčėkuonis bova ėštikėmiausis ėr vēkliausis J. Jabluonskė darbū tēsies. 1933–1936 m. solasėjė ėr ėšleida J. Jabluonskė raštus. Pu K. Būgas smertėis (1924 m.) 1930–1952 m. J. Balčėkuonis „Lietoviu kalbuos žuodīna“ vīriausiosis redaktuorios. 1944–1952 m. Lietoviu kalbuos institota direktuorios. Nū 1944 m. pruofesuorios, nū 1946 m. Muokslu Akademėjės akademėks. Sokaupė artė dvijūn milijuonu lapieliu žuodīna kartuoteka, ožrašė keliuoleka tūkstontiu žuodiu ėr sakėniū ėš gīvuosės ruodas, daug vėituovardiu ėr liaudės saugiu („Droskėnīnku dainas“, 1972 m.). Paskelbė straipsniu lietoviu kalbuos ėr kalbuos istuorėjės, kalbuos koltūras klausėmās ėr kėtūn darbū. J. ėr V. Grėmu, V. Haufa, Š. Pera, H. Andersena pasaku, Dž. Svėfta kūrėniū pargoldītuos.

Palaiduots Ėrėškiūs.

Balčikonis
Kaina

**Kaina** īr prekės, tavuora (atnešta i torgo daikta) vertie išreikšta pinėngėnēs vėinetās – eurās, litās, duolerēs ė t.t. Jēgo torgou kuokiū priekiu trūkst (pasiūla tier maža, vuo paklausa dėdesnė), kaina būn dėdesnė, vuo jē ontrēp – kaina īr mažesnė. Dėdesnės torgaus kainas skatėn gamintuojus atvežtė i torgu daugiau tavuora, daugiau anuo padėrbtė. Kāp tėk prekiu padaugie, somažie kaina ė gamintuojē mažėn tuo pruodokta dėrbėma. Diel tuo ėr ėšēt tēp, ka torgos so sava kainuom tvarka (regoliou) gamības rēkalus.

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Slinkoms

**Slinkoms** – neigama karaktuorė savībė, pasėreiškonti darba vengėmu, aplaidomu, ėštižėmu. Slinkoma prīšībė – darbštoms. Darbs žmuogu taurėn ėr ogda anuo teigamas duoruovėnes savībes, vuo slinkoms anūm alėn ėr uns degradoun. Par slinkoma atsėrond daug kėtūn duoruovėniu kliaudu: palaidoms, ėštvėrkavėms, veltiedžiavėms, gėrtavėms ėr t.t. Vėsas šiuos kliaudas demuoralėzoun ėr galotėnā sožlogda asmenībe. 

„Slinkoms, laigol nerongus, tonkē īr neīmeigams; uns užded sava letena unt vėsūn gīvenės planūm bei vėsūn veiksmūn ėr nejučiuom sotrioškėn ėr sonaikėn vėsas mūsa aistras ėr duorībes“ (F. de Larošfuko). 

Kateguorėjė:Būds
Simpatėjė

**Simpatėjė** (gr. *sympatheia* – „puotraukis, vėdinis palankoms“) – palankos emuocėnis santīkis so kėtu asmeniu, skatėnontis bendrautė ėr driaugautė. Artėma savuoka – meilė. Savuokas prīšībė – antipatėjė. Simpatėjė paprastā atsėrond abelnūm pažiūrūm, īsėtėkėnėmu, duoruovėniu vertībiu pagrindu. Simpatėjės akstėnu gal būtė patrauklė pavīza, mandagoms, elegancėjė. 

„Jegat pastebiejē, ka nejučiuom pajotā simpatėja žmuogou, katras netor nē dėdeliūn nūpelnu, nē kuokiūn nuorint īpatīngu talentu, sosėmastīk aple tūn ėr īsėgilėnk, būtent kou tas žmuogos tavėi padarė tuoki gera īspūdi, ėr to pamatīsi, ka tas īr anuo manieru patraukloms, mandagoms ėr muokiejėms elgtėis“ (F. Česterfėlds). 

Simpatėjės jausmā bendraujont gal sėlpnietė ėr stėprietė. Stėpriedamė anėi gal paraugtė ī patvare driaugīste ėr meile.

Kateguorėjė:Jausmės
Sarmata

**Sarmata** – stėpros emuocėnis ėšgīvenėms, katron sukel vėišuosės nūmuonės ėr sāžėnės vertėnėmā. Savuokas prīšībė – begiedėškoms. Artėmas savuokas – apmauds, drovoms. 

Sarmata žmuogos ėšgīven, kumet anuo puoelgē vertėnamė neigamā. Ana reiškas kāp nepasėkakėnėms savėmi, nerėms, griaužatis, savėsp neprėiemėms. Sarmata sukel ėr vėiša pasmerkėma baimė. „Veišuosės nūmuonės baimė, katra palaikītom mumis loinās žmuoniem, jegat mes padarītomiem a rokoutomiem kū nuorint neger, īr vėina baimės rūšiūn, vadėnama sarmata“ (Platuons). 

Sarmata retruospektīvė. Ana kėlst ne tik diel dabarčiou atlėktūn veiksmūn, bet gal atsėrastė ėr prisėmėnus praeitie padarītus neguodingus puoelgius. Be tuo, sarmatėjamuos ne vėin diel sava, bet ėr kėtūn, īpač mums artėmūn, žmuoniūm neduorūn puoelgiu. 

Sarmatas jausmos tėisiuogē sosėjės so kalties ėšgīvenėmu. Žmuogos, nesovuokontis sava kalties, neėšgīven ėr sarmatas. Vėsumet sarmatėjamuosė tūn veiksmūn a puoelgiu, katrėi draudamė ėr smerkamė ėr diel katrūn jautama kaltie. Tuokėi veiksmā ėr puoelgē paprastā prīštaraun priimtuoms duoruovės nuormuoms aba patėis žmuogaus īsėsamuonintīms oroma ėr guodas princėpams.
 
## Sarmata
īr žmuogaus jausmos, kāp ė pasėgieriejėms, pagarba, ė t.t., korius sokel tam tėkrė žmuogaus poelgē, ėšgīvenėmā anū sobjektīvė verėnėmā, sosėējė so īpruotēs, tradėcijuom ė t.t.

Sarmata sosėjosi so druovomu. Tik drovoms reiškas tėisiuogē bendraujont so žmuoniem, vo sarmata gal kėltė ėr vėinomuo. Sarmata artėma ėr apmaudou. Dažnā tėi jausmā ėšgīvenamė karto, tačiau anėi nier vėsėškā tapatė. 

Sarmata dėdlē stėpros dvasėnis ėšgīvenėms. Ėš sarmatas žmuogus nežėna kor dietėis, blaškuos, kremtas. Sarmata žeid anuo oroma ėr savėguoda. Asmou, patėrdams sarmata, jautas ėšdibavuots, nėikings ėr menks. Tuokėi stėprė vėdėnē ėšgīvenėmā paprastā atsėspīnd ėr ėšuorie: ėš sarmatas žmuogos raudonoun, nudelb akis žemėn. Sarmatas ėšgīvenėms īr svarbosduoruovėnė elgesė muotīvs, neleidontis paržengtė gierė rėbūn, žadėnontis smerktė savi ėr kutavuotė.

## Reikšmės boitie
* Matā, parėjē so sarmata (sosarmatins), liet. *matai, parėjai sugėdintas*.
* Noējė so sarmata kāp so telioku (dėdlē sosarmatints), liet. *nuėjo su gėda kaip su teliuku*.
* Anūm krašte neūžliekė Dievs so sarmatas maišo (vėsė besarmatē), let. *jų krašte neužlėkė Dievas su gėdos maišu*.

Kateguorėjė:Jausmės
Nikuodems Baukos-Venckavėčė

**Nikuodems Baukos-Venckavėčė** (g. 1844 m. Zalatuoriūs (liet. *Zalatoriai*), Paneviežė rajuonė – m. 1877 m.) − tautuosakėninks, kalbuos tīrėnietuos. Muokies Paneviežė gimnazėjuo. Rinka tautuosaka Paneviežie, Ramīgaluo, Upītie, Vadaktieliūs.

Baukus
Apciūgā

**Apciūgā** īr rakonds, skėrts sogriebtė, laikītė kuoki dākta, kadongi uns īr par daug karštos, par daug slėdos a kėtēp nezgrebnos sojimtė ronkuom.

Īr dėdlė apciūgu īvaruovė, prėklausomā kun so anuom nuorėma darītė: īr apciūgā cvekams trauktė, laidams karpītė, vumzdēms atsoktė ė kt.

Kateguorėjė:Rakondā
Zakarėškės (Vėlnios)

**Zakarėškės** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 4 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Verkšiuonė̅s

**** () - gīvenvėitė Vėlniaus rajuonė, Dūkštū seniūnėjuo. Anuo gīven 32 žmuonis.

Kateguorėjė:Vėlniaus rajuona gīvenvėitės
Liuonards Dombriūns

**Liuonards Dombriūns** (g. 1906 m. Žižmiūs (liet. *Žižmiai*) − m. 1976 m. JAV) bova lietoviu kalbėninks. 1936–1938 m. redagava laikrašti „Gėmtuojė kalba“. Parengė „Lietoviu kalbuos gramatėka“ (1937 m.), „Kalbuos patarieja“ (1939 m.), skaitėnius nalietoviu muokīkluoms „Lietoviu kalba“ (1939). 1944 m. apsėgīvenė̄s JAV, parašė „Lietoviu kalbuos sintaksė“ (1946 m.), „Lietoviu kalbuos veiksmažuodiu aspektus“ (1960 m.) ėr kt.

Dambriūnas
Alasos

**Alasos** īr īvairaus kėlėma nemaluonos garsos. Alasos trokda ė lietėn bendravėma, trokda sosėkauptė, atsėpūstė. Infuormacėjės teuorėjuo alasos apėbūdėnams kāp so pagrėndėne infuormacėjė nesosėjės garsos.

Kateguorėjė:Gomtuos rēškėnē
Atsargoms

**Atsargoms** – teigama karaktuorė savībė, pasėreiškonti apdairomu, īžvalgomu, gabiejėmu nuveizietė puoelgė padarėnius. Prīšībė – neatsargoms. 

Atsargoms būtėns vėsor: vertėnont savi ėr kėtus, priėmont sprendėmus, pasėrenkont puoelgius ėr veikont. Šė savībė reiškas gebiejėmu īžvelgtė galėmas veikluos kliūtis, platēu aprieptė ėr ėšsamēu nagrėnietė aplinkībes, katruos veik puoelgius ėr veiksmus. 

Tonkē soklīstam pavėršotėnėškā vertīndamė kėtus ėr netikietā patėrdamė anūm nepalonke reakcėja, prėimdamė skobuotus sprendėmus ėr neapdairē  veikdamė. Daugelė klaidūn prīžastis – skobiejėms ėr neatsargoms. „Būket atsargė er šaltakraujėškė! Torietė šalta galva tēp pat būtėna, kāp ėr karšta šėrdi“ (Dž. Labuoks).

Kateguorėjė:Būds
Bausmie

**Bausmie** – atpėlda skvarma, taikuoma duoruovės nuormu pažeidiejou. Teisie nuormu pažeidiejams taikuomas prīvartas sankcėjės, vo duoruovėnie tuokiūn sankcėju nier. 

Duoruovė īr žmuogaus vėdėnės valnastėis, anuo dvasės autonuomėjės srėtės, tudie čė ėr duoruovėnė puodėrbė prīmuonės īr dvasėnė puobūdė: neprėtarėms, pasmerkėms, sosarmatėjėms ėr kt. Kāp teigė I. Kants, duoruovėškā īr baudama ėr tumet, kumet nereiškama pagarba ėr meilė. Vėsas šiuos prīmuonės apelioun ī žmuogaus sāžene, sėik sožadintė asmens kalte ėr pakūta. Tik tēp duoruovės nuormu pažeidiejė sėikama grōžintė ī teisoma būsena. 

Šion prasme duoruovėnė sankcėjė ėš esmies skėras nū teisėnės sankcėjės ėr bausmies savuokas torėnīs īgīn skertinga prasme. Duoruovē svetėmas fizėnės, administracėnės bausmės, katruom apeliounama teisė. „Jēgo nuori ītvirtintė duoroma jausma pagrindus, nerēk baustė. Duoruovė īr kažėkas tėik šventa ėr didinga, ka anuos negalėma dibavuotė ėr līgintė so drausme“ (I. Kants). Tačiau asmou, nebepaisons duoruovės, īr ne tik duoruovės subjekts, ale karto tamp ėr teisės uobjektu. Tumet uns jau teisės sankcėjuoms vertams grīžtė ī teisoma būsena.

Kateguorėjė:Teisė
Lola Pagnani

**Lola Pagnani** (g. 1972 m. balondė  3 d. Romuo) - Italėjės aktuorė, balerina, muodelis, dainėninkė. 

Gėmė Romuo kāp Anna Lola Pagnani Stravos rašītuojė ė scenarėju autuorė Enzo Pagnani šeimuo. Solaukosė 17 metu Parīžiō ožbengė šiūlaikėniu šuokiu stodėjės tēpuogė driaugom so šuokiu kuompanėjė Momix dalīvava svieta turie. Atlėka chuoreografėja *Circe du Soleil* Monrealī. Paskom šuoka Miunchena uoperas rūmūs, katrėms vaduovava Lina Wertmüller ėr Giuseppe Sinopoli. Paskom ožbengė šiūlaikėniu šuokiu stodėjės Niujuorkė, Alvin Ailey Amerėkas šuokiu tētrė. Tēpuogi Niujuorkė, HB Studios muokėnuos aktuorīstės mena. Pu stodėju JAV sogrīža Italėjuon. 

Italėjuo Lola Pagnani dėrba so tuokēs kina ėr tētra šūlās kāp Ettore Scola, Giulio Base, Lina Wertmuller, tēpuogi so Spike Lee, John Turturro, Abel Ferrara. Do meto dėrba televėzėniam *Maurizio Costanzo Show*. Tēpuogi dėrba so Enrico Montesano, Marco Columbro, Barbara De Rossi, Blas Roca Rey, Enrico Brignano, Nino Manfredi, Vittorio Gassman ėr Shelley Winters. Persuonalē muokies aktuorīstės pas Teddey Sherman Luos Andželė. Dėrba Rai International Niujuorkė, vedė laida *PoP Italia*. 

Paskom driaugom so JAV prodioserė Melissa Balin sokūrė dokomentini filma aple italu mafėjės šaika Kamora. Pruojekts pavadints *Women Seeking Justice*.  

Lola Pagnani valnā ruokounas italėškā, prancūzėškā, ispanėškā ėr onglėškā.

## Filmuografėjė
### Kins
* *Trafitti da un raggio di sole* (1995 m.) - Fabiola
* *Polvere di Napoli* (1996 m.) - Rosita
* *Ninfa plebea*(1996 m.) - Lucia
* *Ferdinando e Carolina* (1999 m.) - Sara Goudar
* *La bomba* (1999 m.) - Daisy
* *Il pranzo della domenica* (2002 m.) 
* *Gente di Roma* (2003 m.)
* *Women Seeking Justice* (2007 m.)

### Televizėjė

* *Pazza famiglia* (1995 m.)
* *Commissario Raimondi* (1998 m.) - Esmeralda
* *Anni 50* (1998 m.)
* *La squadra* (2000 m.)
* *Un posto al sole* (2001 m.) - Roberta Cantone
* *Francesca e Nunziata* (2001 m.)
**Carabinieri 5* (2005 m.) 
**Un ciclone in famiglia 2* (2005 m.) 
**Donne sbagliate* (2006 m.) 
* *Capri* (2006 m.) - Maria Rosaria

### Tētros
* *[[Carmen]]* (1987 m.)
* *Vergine Regina* (1996 m.)
* *Anatra all'arancia* (1997 m.)

## Nūruodas
*IMDB pruopėlis
*Oficēlė svetainė
Napalīs Grėgs

**Napalīs Grėgs** (1896–1972) bova lietoviu kalbėninks, žuodīnėninks. 1925 m. bėngė Paneviežė muokītuoju seminarėje. Daugel metu dėrba „Lietoviu kalbuos žuodīna“ redakcėjuo sekretuoriom. Daug prėsėdiejė leidont „Dabartėnės lietoviu kalbuos žuodīna“ 1954 m.

Grigas