open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Galindā

**Galindā** - baltū gėntės, vėina ėš prūsū gropiu, katra liuob gīventė senuobės Prūsėjės žemie. XIV-XV o. galindu krašta ėš dalėis kuoluonėzava vuokītē. Galindā ėšnīka XVI aba XVII omžiūs. Šmuots anūm solėnkiejė.

Kateguorėjė:prūsu gėntis
Pagodē

**Pagodē** - baltū gėntės, vėina ėš prūsū gropiu, katra liuob gīventė senuobės Prūsėjės žemie. 

Kateguorėjė:prūsu gėntis
Pamedē

**Pamedē** - baltu gėntės, vėina ėš prūsū gropiu, katra liuob gīventė senuobės Prūsėjės žemie. Sava kalba ė koltūra Pamedē ėšsauguojė lėgė XVI omžiaus. Krīžioutiu uordėna ožvajavuotas pamediū tautuos gīvenėma riedė 1340 m. Pamedės tēsīns - seniausis žėnuoms baltu gėntiū tēsīns.

Kateguorėjė:prūsu gėntis
Nadrovē

**Nadrovē** bova baltū gėntės, vėina ėš prūsū tautaliu, katra liuob gīventė senuobės Prūsėjės žemie. XVI omžiou krūvuo so skalvēs, nardovē sodarė lietovėninkū padermė.

Kateguorėjė:prūsu gėntis
Uorā

thumb|428x428px|Spieros uorū permains Žemaitėjuo. 2009 m. birželė 5 d.

**Uorā** ī atmuospėras rēškėnē, katrėi laikas kuokėtās čiesa. Uorā mainas nuognē tonkē, nesīk pu kelis sīkius par dėina. Uorū vėsoma, katra pastuovē būdinga bikuokiuo vėituo ī vadėnama klimato.

Uorā tonkiausē mainas diel temperatūras skėrtomu. Uorū skėrtomou rēkšmė tor atuokoms aba artoms nug ondėnīnu, mediū, ledīnu, statėniū.

Uorū rēškėnē:
*vies
*pagada
*dargna
*lītos
*snėigs
*šlapdraba   
*apskards
*kroša
*perkūnėjė
*rūks
*viesols
*oudra
*pūga
*plikšals

Kateguorėjė:Uorā
Konstantėns Zubuovs

**Konstantėns Zubuovs** (1940 m. siejės 29 d., - 1971 m. lėipas 2 d.) bova Lietovuos arkėtekts, ėnžėnierios, alpėnėsts, alpėnėzma instroktuorios, tragėškā žovė̄s par lėpėma i Tian Šanė kalnus, Kėrgizėjuo. Toriejė žmuona ė vākā. Ons sopruojektava Krīžkalnė kelėivėniu stacėjė. 

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Kateguorėjė:Arkėtektā
Pagada

thumb|250px|Pagada

**Pagada** (*gīdra*) ī vadėnams gīdros, vāskos uors. Tas tonkiausē būn kāp ožēn anticėkluons. Dongos būn vėsā gėidros aba so mažās debesēs. Tas liuob būtė nuognē svarbo vasaras pabonguo, ka būtom pagada kūmet rēk derlio jemtė aba šėina sausintė.

Liuob rokoutė ka pagada atēn kāp saulė leid ne i debesi, kāp rītūs nie debesū, kāp varlės kork.

Rodeni pagada būn par buobu vasara.

Kateguorėjė:Uorā
Dargna

thumb|250px|Dargna

**Dargna** aba ***dargana*** ī tuokis uors kāp ėštėsā līn aba drimb šlapdraba, būn šalta, put vies. Vėsa dongu apdeng tirštė debesē. Tuokis uors būn kāp ožēn cėkluons. Dargna īpatingā tonkē būn rodenie, pavasarie, nesīk ė žėima. Par tuoki uora žmuonis i lauka ēn tiktās kāp būn kuokis rēkals, negal dirbtė lauka darbū. 

Kateguorėjė:Uorā
Lietovninkā

**Lietovninkā** bova savuotėška tauta, sosėgoldiosė XVI omžiou, liuob gīventė šiaurės rītū Rītprosiū pruovėncėjuo. Da anėi liuob vadīntėis mažalietovēs, Prūsėjės lietovēs. 1890 m. Prūsėjuo bova 121 345 žmuogos, katras ruokavas lietoviu kalba. Zars vėsė gava biegtėis aba bova ėšgīntė, kūmet Rītū Prūsėjės krašta, ēnont i pabėnga II Svieta vainā nokariava TSRS, ė dėdlioujė dalės Rītū Prūsėjės pakliova i Rosėjės TSR ė Lėnkėjės valstē. Tėktās mažas šmuotalis, Klaipiedas krašts, pakliova Lietovā. 
 
Kateguorėjė:baltā
Drama Burger

**Drama Burger** - Lietovuo ėkorts terptautėnis grēta maista rastauranu tėnkls. Bėndruovės vaduovs īr Simas Slabaciauskas. 

## Restuoranā
*2 Vėlniou,
*1 Tampuo, Fluodėduo, JAV.

## Šaltenē

## Nūruodas
*Drama Burger uofėcēlos tėnklopis

Kateguorėjė:bėndruovės
Pelenā

thumb|250x250px|Pelenā
**Pelenā** aba ***plienis*** ī nedegontės medegas, katras palėik pū ton, kāp sodeg kors. Laikuoma ī, ka kū daugiau pelenū palėik korenėms, tū ons prastesnis ī. 

Kūlė ė roduosės onglis palėik nug 1 lėgė 45 % pelenū, skalūnā – nug 50 lėgė 80 %, torpė – nug 2 lėgė 30 %, malkas – 0,43 - 1,82 %, mazots – paprastā mažiau kāp 0,15 %.

Ėšsėlīdė̄ pelenā palėik šlaka, katros terš kruosnis ėr aplėnka. Patīs mažiausē vuodījontīs pelenā ī malku ė torpės.

Kateguorėjė:Ognės
Svėists

thumb|220px|Svėists

**Svėists** īr pėina gamėnīs. Ėšdėrbams ėšsokont smetana ė atkuošont ondeni. Tonkiausē naudounams ožtėptė ont dounas, kepėmou ė mėrkalū ėšdėrbėmou.

Daugiausė svėista apdėrbėma īr Indėjuo, JAV ė Prancozėjuo. Prancozėjuo īr daugiause anuo sojiedama, skaitliounont palē vėina žmuogo – vėdotėnėškā 8 kg par metus. Svėists līduos pri 32–35 °C temperatūras.

Kateguorėjė:jiedē
Selings

**Selings** īr suoda rītū Indėjuo, Mizoramė. Selings īr 802 metrā vėrš jūras līgė. Čiuonās prasėded Indėjės nacēnalėnis kel's 150.

Koordėnatės: 

## Nūruodas
* Aple Seling (onglū kalbuo).

Kateguorėjė:Indėjės miestā
Nilfisk

thumb|right|200px|''Nilfisk'' grėndū plouvėma mašėna ''BA 410''

**Nilfisk**, pilns ožvadėnėms **Nilfisk-Advance A/S**, aba **Nilfisk-Advance** - Danėjės valīma prītāsu ė irengėmu ėšdėrbėma bėndruovė. Bėndruovie dėrb aple 5500 žmuoniū, centrėnė būstėnė īr Danėjuo. 

## Istuorėjė
Bėndruovė 1906 m. ėkūrė Peder Andersen Fisker (1875–1975) ė Hans Marius Nielsen (1870–1954), ton gadīnie ana vadėnuos *Fisker & Nielsen*. Lėgė 1954 m. bėndruovė pardavė 1 mėlėjuona dolkio siorbliū. 

Kateguorėjė:bėndruovės
Pagėrīs (Kelmė)

**Pagėrīs** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kročā

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Triošis

thumb|250px|Namėnis triošis

** Triošis** (aba ***trioškis, kralėks***) ī tuokis nedėdlis žvieralis, katros muokslėškā prėgol prī kiškėniu (*Leporidae*) šeimuos gīviu.

Triošis ėšruod panašē kāp zōkis, bet būn mažesnis, vākā gėmst žlėbė ė baplaukē. Laukėnē triošē given orvūs pu žemė. 

Triošē tonkē augėnamė kāp namėnē gīvē diel sava kailė ė mēsuos.

Kateguorėjė:Žvierē
Kateguorėjė:Gīvuolē
Spīglėnē augalā

[thumb|250px|Skojē ė [kankuoriežis|kankuoriežē]]

**Spīglėnē augalā**, kėtāp ***skojoutē, spīglioutē*** (lot. *Pinophyta*, angl. *Conifers*, vok. *Nadelholzgewächse*) ī tuokė augalā, katrėi vėituo lapu tor skojus. Anėi prėgol prī plėkasiekliu augalū ė netor tuokiū žėidū, kāp daugoms kėtū augalū.

Prī spīglėniu augalū gol medē, krūmā, katrūm daugoms žalioun ciela sava žīvata. Vėsom svietė aug aple 700 spīglėniu  rūšiū, ėš katrūm Lietovuo savāmėškā aug 5:

* Ieglis (*Juniperus communis*)
* Moumedis (*Larix decidua*)
* Eglė (*Picea abies*)
* Pošės (*Pinus sylvestris*) 
* Kokmedis (*Taxus baccata*) 

## Nūruodas
* The Gymnosperms (Conifers, cycads and allies) (theplantlist.org), *[[Onglu kalba|anglų k.]]*
* Gymnosperm Database (conifers.org), *anglų k.*
* The conifer database (herbaria.plants.ox.ac.uk), *anglų k.*
* Conifers (kew.org), *anglų k.*
* Conifers (bbc.co.uk), *anglų k.*
Eglės

thumb|210px|Sėbėrėitėškas eglės

**Eglės** () ī spīglėnē medē so augio, smālo vainėko, trompo kamėino, katrūm skojā prasėded bavēk prī žemės, kankuoriežē īr ėlgė ėr kīb žemīn.

Lietovuo savāmėškā aug tėktās (paprastuojė) eglė (*Picea abies*), bet kāp katras rūšis augėnamas ī:
* Baltuojė eglė (*Picea glauca*)
* Cėdabrėnė eglė (*Picea pungens*)
* Serbėška eglė (*Picea omorika*)
* Sitkėška eglė (*Picea sitchensis*)

## Nūruodas
* theplantlist.org / Spruce (''Picea'')
* conifers.org / Picea
* efloras.org / Picea
* sodasirdarzas.lt / Eglė
* forumas.rojaussodai.lt / Eglės (Picea)

Kateguorėjė:Medē
Kateguorėjė:Spīglėnē augalā
Grīžova

**Grīžova** īr opės rītū Žemaitėjuo Kelmės rajuonė; Dobīsas kairė šmuota ėntaks. Prasėded 5 km i šiaurė nug Tītovienu, Gauštvėnė ežerė. Tek i pėitvakariu posė. Tor vėina ėntaka – Vengrė. 

Tek par Pagrīžovė suoda.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Perdalė

**Perdalė** īr mažos ežeriuoks Žemaitėjuo, Kelmės rajuonė, aple 4 km į šiaurė nug Kelmės.

## Abruozdielē

File: Perdales_ezeras_2013_IMG02.jpg|
File: Perdales_ezeras_2013_IMG03.jpg|


Kateguorėjė:Žemaitėjės ežerā
Juons Uohmans

**Jonas Öhman** (*Juons Uohmans*) - puolėtuoluogs, istuorėks, kėna kories ė žornalėsts. Kėlėma nū Švedėjės, bat gīven Lietovuo. Pėrmuojė lėika i Lietova atvažēva pū 1991 m. sausė 13 d. notėkėmū 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Kateguorėjė:Švedėjės žmuonis
Šimša (suoda)

**Šėmša** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pošis

thumb|200px|Kanaduo augontė pošės ''Pinus strobus''

**Pošis**, dgs. () ī spīglėnē medē (*Pinopsida*), katrū skojā tonkiausē ėlgė, kankuoriežē vairaus dėdloma. Aug kalnūs, smėltīnūs, liūnūs.

Īr aple 115 pošū rūšiu. Lietovuo augėnama 11, vuo savāmėškā aug tėktās (paprastuojė) pošės (*Pinus sylvestris*). Tonkē augėnama kalnėnė pošės.

## Nūruodas
* www.sodasirdarzas.lt Pušis
* Lietuviškų pavadinimų sąrašas pagal botanikos-sodas.vu.lt
Kateguorėjė:Medē
Kateguorėjė:Spīglėnē augalā
Galėsėjė

thumb|150px|Galėsėjės vieleva
thumb|180px|Vėita Ispanėjuo

**Galėsėjė** (, gal. *Galicia* aba *Galiza*) īr krašts šiaurės vakarū Ispanėjuo, katramė given galėsu tauta, basėrokounantė galėsu kalba. 

Kraštė īr ketorės pruovincėjės: La Kuorunjės, Luga, Orensės ė Puontėvėdras.

Krašts ī kalnouts, aukštė kalnā anon skėr nug lėkosės Ispanėjės. Šiaurėni šmuota skalaun Atlonta ondėnīns. Galėsėjuo gausē veš medės.

Dėdliausė miestā: La Kuorunjė, Feruolis, Lugs, Orensė, Pontėvėdra, Kompuostėlas Santėjags, Vigs.

Kateguorėjė:Ispanėjė
Kataluonėjė

thumb|150px|Kataluonėjės vieleva
thumb|180px|Vėita Ispanėjuo

**Kataluonėjė** (kataluonėškā *Catalunya*, oksėtanėškā *Catalonha*, ) ī krašts Ispanėjės šiaurės rītūs, katramė given kataluonā, basėruokounantės kataluonu kalba. Sostėnė ī Barseluona.

Kataluonėjuo ī ketorės provincėjės: Barseluonas, Žėruonas, Lerėdas ė Taraguonas. Ba kataluonu ėr ispanu kalbū Kataluonėjės Arana slienie da ī rokounamasė oksėtanu kalba. 

Šiaurie par Kataluonėjė ēn aukštė Pirienu kalnā, katrūs īr aukštausė krašta vėita, tas īr Estatsa kalns (3143 m). Ėš rītū posės Kataluonėjė skalaun Vėdoržemė jūra.

### Dėdliausė miestā
# Barseluona 1 621 537
# Ljobrėgata l'Huospėtalėts 257 038
# Badaluona 219 547
# Terasa 210 941
# Sabadėlis 206 493
# Taraguona 140 323
# Lerėda 135 919
# Matars 121 722
# Reusos 107 118
# Cheruona 96 188

Kateguorėjė:Ispanėjė
Vilja Epekuens

**Vilja Epekuens** () - bovė̄s Argentėnas korortėnis miestalis, katron 1985 m. nosiaubė plūds. Miestalis grētā auga XX o. tretė dešimtmetė pradiuo. Nuotėkos plūdou 985 m. ėš miestalė bova eškeldintė vėsė žmuonis. Daba anam gīven vėins žmuogos, Pablo Novak, gėmė̄s 1930 m., katros grīža gīventė 2009 m. Prīš tvana miestalė liuob lonkītė torėstā, geriausiuom sezuona dėinuom anam liuob gīventė lėgė 5 tūkstontiu žmuoniū.

Kateguorėjė:Argentėnas miestā
Kateguorėjė:Miestā pamieklės
Sausė 13 aukas

thumb|220px|Atmėnėma križē šalėp Vėlniaus televėzėjės buokšta
thumb|220px|Pamėnklos šalėp buokšta so ėškaltās žovosiu žmuoniū vardās

**Sausė 13-uosės aukas** – žmuonis, žovė aba sožestė 1991 m. sausė 13 d. nakti, suovietu kariaunā poulont Vėlniaus televėzėjės buokšta ė Radėjė ė televėzėjės kuomėteta bodīnka.

## Aukū sārašos
Krūvuo sausė 13-a žova 14 žmoniū:
* Luoreta Asanavėčiūtė
* Virgėnėjos Droskis
* Darios Gerbotavėčios
* Ruolands Jankauskos
* Rėmonts Joknevėčios
* Alvīds Kanapinskos
* Algėmonts Petros Kavuolioks
* Vītauts Kuoncevėčios
* Vėds Maciolevėčios
* Tėtos Masiolis
* Alvīds Matolka
* Apuolėnars Jūzos Puovėlātis
* Ėgnos Šėmoliuonis
* Vītauts Vaitkos

Vėsė žovė, ėšskīros Tęta Masioli ė Rėmonta Joknevėčiu, palādoutė Antakalnė kapūs. Tėts Masiolis palāduots Kauna Petrašiūnu kapūs. Rėmonts Joknevėčios palāduots Marėjampuolės miesta kapūs. Krūvuo sožēstė 702 žmuonis, kolėpkuon sožēstė 52 žmuonis.

Notėkėmu čieso žova desantėninks letēnants Viktuors Šackichs (1969–1991 m.). Ons bova nošauts i nogara ėš 5 cm atstoma.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Luoreta Asanavėčiūtė

thumb|right|230px|Luoretas kaps

**Luoreta Asanavėčiūtė** (, g. 1967 m. balondė 22 d. Vėlniou – 1991 m. sausė 13 d. Vėlniou) – vėina ėš Sausė 13-uosės aukū, žovosė gindama Lietovuos liuosoma ė naprėgonoma kāp TSRS karē ožjėmė Televėzėjės buokšta.

Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Ieglė

thumb|266x266px|Dvė ieglė

**Ieglė** (kėtāp *moumedis, ieglis, ieglios*; , , ) īr spīglėnis medis, katros, prīšingā nekāp daugoms kėtū spīglėniu mediu, met sava skojus.

Ieglė aug daugiausē Euruopas vakarėnie ėr vėdorėnie dalīsė, īpatingā kalnūs. Lietovuo savaamėškaa aug pėitūs (Prėinu, Alītaus rajuonūs), kėtor augėnams ī. 

Anā patink derlingas, uorou ėr ondniou praleidės dėrvas. Ieglē rēk daug švėisuos. Ana nikūmet neaug liūnūs.

Ieglė ožaug aple 40 m augoma. Skojā nuognē minkštė, švėisē žalė, rodeni rīškē pagelst ė nokrint. 

Ieglės suodėnamas parkūs, suodnūs ė medies. Anūm medėina ī sonkė, kėita, tvarė, sonkē pūn. Ėš ieglės medėinas dėbamė laivā.

## Nūruodas
* nemunokilpos.lt / Aukštiausis Lietovuos medis – Degsnės ieglīna ieglė (lietoviu k.) 
* medziai.apicentras.lt / Aukštiausis Lietovuos medis – Degsnės ieglė (lietoviu k.)
* flora33.com / Larix decidua (Euruopėnė ieglė)
* theplantlist.org / Larix decidua Mill. | *[[Onglu kalba]]*
** theplantlist.org / Larix decidua var. carpatica Domin | *Onglu k.*
** theplantlist.org / '''''Larix decidua''''' var. '''''polonica''''' (Racib. ex Wóycicki) Ostenf. & Syrach | *Onglu k.*
* Muokslėnis luotīnėšks euruopėnės ieglės pavadėnėms ė sinonėmā: (ipni.org), (tropicos.org), (kew.org) | *Onglu k.*
* euforgen.org / Distributiom map of European larch | *Onglu k.*
* conifers.org / Larix decidua | *Onglu k.*
* rfs.org.uk / Larix decidua – Europen Larch | *Onglu k.*
* sdw.de / Die Europäische Lärche | Larix decidua | *[[Vuokītiu kalba|Vuokītiu k.]]*
* waldwissen.net / Die Die Europäische Lärche: Baum des Jahres 2012 | *Vuokītiu k.*
* baumkunde.de / Europäische Lärche (Larix decidua) | *Vuokītiu k.*
* baum-des-jahres.de / Die Europäische Lärche ist Baum des Jahres 2012 | *Vuokītiu k.*
* wald-rlp.de / Europäische Lärche (Larix decidua) – Baum des Jahres 2012 | *Vuokītiu k.*
* lwf.bayern.de / Die Europäische Lärche (Larix decidua MILL.) – Baum des Jahres 2013 | *Vuokītiu k.*
Kateguorėjė:Medē
Kateguorėjė:Spīglėnē augalā
Skojīs

thumb|250px|Sausė skojā ont žemės

**Skojīs** (kėtāp *skojis, skojė, skojs, spīglis, spiglis*) ī spīglėniu augalū savuotėškos laps. Būn mažė, siaurė, kėitė, ėšruod kāp adetas. Tėktās ieglės skojā būn minkštė ė žėimuop nokrint. 

Skojā tink krākou, molčou: skojās apkratīta žemė netāp spierē sausie, ont anuos tāp nežel žuolės.

Skojās tonkē da vadėnamė kankuoriežē, skojėniu mediu šakas (eglašakē, pošū, iegliu šakas).

Kateguorėjė:Augalū narē
Kateguorėjė:Spīglėnē augalā
Sakā

thumb|Pošėis sakā
**Sakā** (kėtāp ***'givsakee, derva***) īr tiršta, klampė medega, katra varv ėš kāp katrūm augalū, daugomuo ėš spīglėniu mediu. Sakus leid pošis, eglės, slīvas, vīšnės. Anėi ožlėpėn vėsuokius žėivies pažēdėmus ka i vėdo nepakliūtom lėgas. 

Ėš sakū dėrbams degots, vairūs lakā, klėjē, smilkalā, kvepalā. I kūli pavirtė̄ sakā ī gintars.

Kateguorėjė:Augalū narē
Gintars

thumb|250px|Gintara gabalā

**Gintars** īr senuobie i kūli pavirtė̄ sakā. Būn vairiū geltonuos atspalviu, nauduonams kāp papoušals.

Kadā medies aug sakingas pošis. Uorou atšėlus, anūm sakā jėmė varvietė ont žemės, māšės so ana, kėitiejė. Sosėkauposius sakus ėš medies dėrvas liuob ėšplautė opis ė liuob neštė i jūra. Ėlgainiuo dielē kemėniu virsmu sakā palėka gintaro.

Daugoms svieta gintara ī rondama Baltėjės jūras pakronties. Nug sena ėš koršiu, prūsu žemiu iejė gintara prekības kel's i senuobės Ruoma.

## Nūruodas
* http://www.ambergallery.lt/galerija-gint-daileje-1.htm
* https://web.archive.org/web/20070113130337/http://www.pgm.lt/Gintaro_muziejus/Gintaras_ir_Lietuva.htm

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Godātē (Kelmė)

**Godātē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kiaunuorē

**Kiaunuorē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 237 žmuonis.

Kiaunuorē stuov Žemaitiu aukštomuo, i pėitrītius nug suodas prasėded Tītovienu regėjuonėnis parks. Vakarėnio šmuoto tek Šimša. Šalep suodas aug sens Kiaunuoriu ōžouls.

Suoduo stuov Kiaunuoriu Šv. Jūzapa bažninčė (nug 1991 m.), pradėnė muokīkla, paštos (LT-86055), palėkė̄s Kiaunuoriu dvars.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Unilever

**Unilever** - terptautėnė JK plataus nauduonėma ėšdėrbėniū ė jiediu bėndruovė. Bėndruovė ikorta 1930 m. par jongėmos. Cėntrėnės bovēnės ī Ruoterdamė (Olandėjuo) ė Luonduonė (JK). Bėndruovė valda 400 ėšdėrbėniū znuoku, bat dėdliausē sosėtelkosēs prī 14, katrū kuožna apīvarta īr daugiau ož 1 mėlėjarda euru: Axe/Lynx, Dove, Omo, Becel/Flora, Heartbrand ice creams, Hellmann's, Knorr, Lipton, Lux, Magnum, Rama, Rexona dā žėnuoms, kāp Sure\Degree\Rexena\Shield, Sunsilk ė Surf. Anuos ėšdėrbėnē prėēnamė 190 svieta valstībiu.

Kateguorėjė:bėndruovės
Tėtos Masiolis

**Tėtos Masiolis** (, g. 1962 m. vasarė 6 d. Kaunė – 1991 m. sausė 13 d. Vėlniou) bova keliautuos ė alpėnėsts, aktīvos Sājūdė dalīvis, vėins ėš Sausė 13-uosės aukū, žovė̄s gindams Lietovuos liuosoma ė naprėgolnoma kāp TSRS karē ožjėmė Televėzėjės buokšta.

Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Vjačėslavs Malcevs

[thumbnail|right|250px|Vjačėslavs Malcevs, [2016 m.]]
**Vjačėslavs Malcevs** ( g. 1964 m. bėrželė 7 d.) - Rosėjės liaudėis vēkies, puolėtėkas, bovės trės lėikos ėšrīnkts i Saratava regėjuonėne Dūma , interneta vēkies, savė prėstatontis, kāp rosu natiuonalėsts ėr esamas Rosėjės valdės krėtiks, truopnē krėtėkoun prezidėnta Vladėmėra Potina ėr anuo vedama puolėtėka. 

## Vēkla
Aktīvē dėrb par interneta. Kuožnuos darba dėinuos vakarė ėš Saratuova miesta translioun laida "Prastas naujīnas" par YouTube kanala ARTpotgatovka (). So anou laida ved Eldars Bairamuovs, vuo onsktiau vedė Eduards Pabadžanjans. Tonkē krėtėkoun Rosėjės valdė, anuos puolėtėka ė kuoropcėjė. Pasėsaka prīš vainas Okraėnuo ė Sirėjuo.

## Šaltenē

## Nūruodas

* Uofėcēlos "Youtube" tėnklopis rosu kalbuo
* Uofėcēlos "Twitter" tėnklopis
* https://web.archive.org/web/20160306144722/http://www.velikoross.ru/leaders/show/?id=26 
* https://web.archive.org/web/20150518070149/http://online.sarbc.ru/index.php?action=showquestion&id=121  
* http://vk.com/artpodgotovkamaltsev
* http://vvmaltsev.livejournal.com/ 
* https://web.archive.org/web/20160604063444/http://svobodomislie.com/category/vyacheslav-malcev/
* http://www.lizagubernii.ru/ppage/18059/biografiya.html]

* http://vvmaltsev.livejournal.com/ 
* https://web.archive.org/web/20160604063444/http://svobodomislie.com/category/vyacheslav-malcev/
* http://lizagubernii.ru/ppage/18059/biografiya.html

Kateguorėjė:Rosėjės žmuonis
Darios Gerbotavėčios

**Darios Gerbotavėčios** (, g. 1973 m. lėipas 14 d. Vėlniou – 1991 m. sausė 13 d. Vėlniou) bova vėins ėš Sausė 13-uosės aukū, žovė̄s gindams Lietovuos liuosoma ė naprėgolnoma kāp TSRS karē ožjėmė Televėzėjės buokšta. Anou vardo īr ožvadīnta gatvė Vėlniou. 

Kateguorėjė:Sausė 13 aukas
Saratuovs

**Saratuovs** () īr miests pėitū Rosėjuo, šalėp Vuolgas opėis. Miests ī svarbiausis oustamiestis, šalėp Vuolguograda mariu. 

## Istuorėjė
Miests ikorts 1590 m., kāp pėitrītėnė Rosėjės robežė tvėrtuovė. TSRS gadīnie Saratuovs lėgė pat 1991 m. bova "oždars miests". I anou nebova ėlēdami ožsėinietē. Miestė veikė glabnas kariaunas dėrbīklas, katruos ėšdėrba ė glabnus kara liektovus.

Kateguorėjė:Rosėjės miestā
Kalvėns Kūlėdžos

thumb|250px|right|Calvina Coolidga puortrets, 1932

**Calvin Coolidge** (1872 m. lėipas 4 d. – m. 1933 m. sausė 5 d.) - nū 1923 lėgė 1929 metu JAV prezidėnts. Ons bova 30 prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Sluovienėška Vikipedėjė

frame|right|Sluovienėškas Vikipedėjės luoguotėps

**Sluovienėška Vikipedėjė** - liousuojė vikipedėjė sluovienu kalba. Pradieta kortė 2002 m. kuova mienesie.

## Nūruodas
* Sluovienėška Vikipedėjė

Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Ozbekėška Vikipedėjė

frame|right|Ozbekėškas Vikipedėjės luoguotėps

**Ozbekėškėška Vikipedėjė** - liousuojė vikipedėjė ozbeku kalba. Pradieta kortė 2003 m. groudė mienesie. Ozbekėstana valdė bluokoun Vikipedėjė ozbekū kalbuo. 

## Nūruodas
* Ozbekėška Vikipedėjė

Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Lėnkėška vikipedėjė

frame|right|Lėnkėškas Vikipedėjės luoguotėps

**Lėnkėška Vikipedėjė** () - liousuojė vikipedėjė lėnku kalba. Pradieta kortė 2001 m. siejės 26 d. 1 mėlėjuona straipsniu rėba pasėikta 2013 m. siejės 24 d.

## Nūruodas
* Lėnkėška Vikipedėjė

Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Spruogela

thumb|200px|Ognėis spruogelas

**Spruogela** (kėtāp *spruogėla, spruogiela, kėbirkštės, spingolīs, žėižilka*) ī tuokė maža spingsintė aba degontė dalalė, katra randas kūrenontėis ognē aba sotrenkos do dākto.

Ognē degont nug lėipsnuos atsėskėr ė sīkiom lek mažas švėitontės dalalės, kora lėkotē, katrėi spierē nokrent ė da kuoki tās čiesa deg, vuo paskom palėik pelenās ė sūdim.

Spruogelas randas ė tūmet, kāp vėins i kėta ī trenkiamė do kėito dākto: do kūlio, do metala loito. Smūgė čieso atplīšt mažas ė nuognē kaitrės dalalės, katras diel karštoma jėm švėistė. Ėš tuokiu spruogelu galam liuosā ožkortė ogni (pvz., nug senuobės tāp ogni liuob kortė so tėtnaga skeltovo).

Kateguorėjė:Ognės
Lėipsna

[thumb|140px|[Žvakės lėipsna]]
**Lėipsna** īr ognės, katra kīln nu degontė dākta. Tēp vadėnams ognėis „lėižovis“, katras pastuovē mainuos prigolnē nu viejė, kora sodietėis, uora kėikībės.

Kateguorėjė:Ognės
Švedėška Vikipedėjė

miniatiūra

**Švedėška Vikipedėjė** () - liousuojė vikipedėjė švedu kalba. Pradieta kortė 2001 m. gegužės mienesie. 1 mėlėjuona straipsniu rėba pasėikta 2013 m. bėrželė 15 d. Ta īr ontra palē straipsniu skaitlio vikipedėjė.

## Nūruodas
* Švedėška Vikipedėjė

Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Loknė (Švėntuojė)

**Loknė** () īr opės šiaurės vakarū Žemaitėjuo, Skouda rajuona vakarūs, dešėnės posėis Švėntuosės intaks.

Prasided i pėitvakariu posė nug Skouda ė zars par vėsa sava ėlgībė (tėktās skīros pėrma kėliuometra) srūn par Lietovuos–Latvėjės robežio. Itek i Švėntuojė šalep Sriauptū.

Intakā: Geišopė (*Ģeišupe*, Latvėjuo) (dešėnis).

Prī Loknės ī šėtas suodas: Loknės, Dėdliuojė Paloknė, Sriauptā (Lietova), Lonkotē (, Latvėjė).

Kateguorėjė:Latvėjės opis
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Loknė (Dobīsa)

**Loknė** - opės pėitrītiu Žemaitėjuo, Radvėlėške ė Rasėiniū rajuonūs, itek i Dobīsa. 

Prasided ož 7 km i rītū šmuota nug Šėlovuo. Itek i Dobīsa šalep Dvarvėitiū suodas.

Intakā:
* Dešėnė̄jė: Sandrava, Krieslopis;
* Kairė̄jė: Dobors, Loknalė, Blosravis.

Prī Kaulakiū ont Loknės stuov tvanka, ī 40 ha Kaulakiū tvenkėnis. Žemopė slienės gėlė, siaura, anou nagiven žmuonis. 

Suodas šalep Luoknės: Paloknīs, Paloknīs II, Bernuotā, Poknātē, Naujuokā, Kaulakē.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Rašts

thumb|200px|Rašts (sanskrėto ė persėškā)

**Rašts** ī tuokė, tam tīčiuom padėrbta znuoku sėstema sosėžėnuojėmou. Tas ī paprasts ė patuogos būds ruokoutėis so žmuonėmis, so katrās nagalat pasikalbietė. Ba tuo, tas ī tuobols rakonds pasižīmietė sava mėslės.

Rašts, katrou šindėin liousā galam užrašītė žmuogaus kalba, atsirada, tāp veizont, nasenē – maždaug prīš šešis tūkstončius metu. Bet anuo užoumazga pasiruodė žīmē onksčiau – prīš keliasdešimt tūkstončiu metu, tās žilās senuobės omžēs, kumet pruotingāsis žmuogos, muokslėninku luotīnėškā šaukams *homo sapiens*, sokūrė̄s garsū kalba, panuora sava mėslės sotartėnēs znuokās pardoutė kėtam. Žėnuomās, pradiuo sotartėnē žėnklā bova natūrali.

Pėišėniū rašts – tas jau tėkruojė rašta pradė. Tāp saka vėsi raštuotīrėninkā.

Senuovės žmuoniū pėišėnēs ė braižėnēs rimtā pradieta duomoutėis tiktās praējosė omžė vėdorie. Daug ginču sokielė 1864 metās Proncūzėjuo, Madlena orvė rasts mamota paišėnīs, ėšraižīts kaulėnie pluokštelie. Pažongi muokslėninkā tvėrtėna, ka mamota atvaizda sokūrė senuojė kūlė gadīnės žmuonis, mamota omžėninkā. Vuo bėblėjės šalėninkā itėkėniejė, ka tou meto, ka gīvena mamotā, Žemie dā nabova žmuogaus.

Raštuotīrėninkā pėišėniū rašta vadėn piktograpėjė. Žuodis piktograpėjė sodarīts īr ėš luotīnu kalbuos žodė *pictus*, katras znuočėj „pėišts, dažīts“, ė graiku kalbuos žodė *grafos* (γράφος), katras znuočėj „rašau, krapštau“. Atskėras piktograpėnė rašta žėnklos-pėišėnīs vadėnams piktograma. Graiku žuodis *gramma* (γραμμα) znuočėj „ruodbalsė“ (lėtera, radie). Jė atskėrs piktograpėnė rašta žėnklos-pėišėnīs ėškėrsts arba ėšriežts kūlie, ta ons vadėnams petroglifo. Žuodis petroglifs sodarīts ėš graiku kalbuos žuodžiu *petra* (πέτρα), katras znuočėj „kūlis“ (akmou), ė žuodė *gliufo* (γλυφό), katras znuočėj „riežo, raižau“. Piktograma ė petroglifs – tėi sosižėnuojėma žėnklā īr. Anėi kon nuors praneš, prīmen, aiškėn, leid arba draud.

Rašts gėmė na vėinuo vėituo. Rašta sėstemas napriklausuomā vėina nu kėtuos raduos Vėdorėniūsiūs Rītūs, Kėnėjuo ė Cėntrėnie Amerėkuo. Nieks tėkslē nagal pasakītė, kudie žmuonis pradiejė rašītė, bet pėrmūsius rašītėnius žėnklus tėkriausē nauduojė vadā, ka paruodītom sava galė, ė miesta uofėcėrē, sorašėniedami ė skėrstīdami jiedi bē kėtus dalīkus. Pavīzdžiou, Cėntrėnie Amerėkuo rašts bova nauduojams tik ont karalėškūju paminklu.

## Šaltėnē
* Vagol „Rašta atsiradėms“ ėš ruoda.lt
1410

## Notėkėmā Svietė
* Lėipas 15 d. - Žalgėrė kuova – kuova terp jongtėniu Lietovuos ė Lėnkėjės pajiegu ė Krīžioutiu uordėna.

## Gėmėma dėinas

## Smertės
* Gegožė 3 d. - puopēžios Aleksandrs V.

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1795

**1795**

## Notėkėmā svietė
* Galotėnā sobīrė̄jė LDK, kūmet anuos terėtuorėjė ožjiemė Rosėjės imperėjė.

## Gėmėma dėinas

## Smertis

Kateguorėjė:Metā
Pirkšnie

thumb|250px|Pirkšnis

**Pirkšnie** (kėtāp ***pirkšnės, žarėjė***) ī rosenantė, nug karštoma žaruojantė onglės, katra palėik babėngiant degtė ognē. Pirkšnės palėik kāp deg ėš onglėis sodiets kors: malkas, kūlė onglės. Pakėlos viejou aba atsirados naujė kora, ėš pirkšniu apent kīln lėipsna, tēpuogė ėš pirkšniu tonkē spruogst spruogelas, tūdie pirkšniu nagalam palėktė naprėveizamu, ba gal kėltom gaisros. 

Lauža pirkšnies tonkē gamėnams jiedis. Paprastiausis tuokis jiedis ī keptas so loubenuom bolbės.

Kateguorėjė:Ognės
1772

**1772** īr nakalamė̄jė metā, katrėi prasėded sereduo. 

## Notėkėmā svietė
* Pėrms ATR padalėnėms.

## Gėmėma dėinas

## Smertis

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1709

**1709** - nakalāmieji metā, katrie prasided ontradeinī. Tāp pat:

## Notėkėmā Svietė
* Sausė 6 d. prasidė̄jė dėdlis atšalėms vakarū Euruopuo, katras ožtroka 3 mienesos, prėdėrbės žaluos šmuotou žmuoniū.

## Smertės
*Jurgis Oginskis - konėgākštis, Žemaitėjės etmuons.

## Gėmėma dėinas

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1812

## Notėkėmā Svietė
* Siejės 7 d. - Buoruodėnuo kuova.

## Notėkėmā Lietovuo
* Groudė 14 d. Rosėjės kariauna ožjiemė Kauna.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1775

**1775** - īr nakalāmieji metā, katrie prasided sekmadeinī. 

## Notėkėmā Svietė
## Notėkėmā Žemaitėjuo
* Šėlovuo bėngta būdavoutė Šėlovuos Švt. Panuos Marėjės Gėmėma bazėlėka.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
1773

**1773** - nakalāmieji metā, katrie prasided pėnktadienī. Tāp pat:

## Notėkėmā Svietė
*  Latvėjuo ėkorta Riezeknė,
* Jemeljans Pogačiuovs pradė̄jė sokėlėma Rosėjuo.

## Gėmėma dėinas
*Sausė 29 d. - vuokītiu geuoliogs ė arkėuoluogs Friedrich Mohs.

## Smertės

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Tesla Motors

248px|thumb|right|Tesla Model S

**Tesla Motors, Inc.** - JAV alektra varuomu mašėnu ėšdėrbėma bėndruovė. Tesla Motors ėkorta 2003 m. Ana ėkūrė ėnžinierē Martin Eberhard ė Marc Tarpenning. Pėrms gausē ė truopnē ėnvestava pėningos Elon Musk, katrs palėka bėndruovės generalėnio dėrektuorio.

Kateguorėjė:bėndruovės
1569

**1569** - nakalāmieji metā, katrie prasided trečiadienī. Tāp pat:

## Notėkėmā Svietė
* Pasėrašīta Lioblėna onėjė, vagol katra bova ėkorta ATR.

## Gėmėma dėinas

## Smertės

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Širmės kalns

thumb|250px|Kalns nug pėitū posėis

**Širmės kalns** ī kalnalis Žemaitėjuo, Janapuolės suoduo, Varniū seniūnėjuo, Telšiū rajounė. Tas ī palygėnėmou mažos kalnalis, katros stūksa pėitrītėniam suodas pakraštie.  

Kalnė ėr i rinki nug anon ī rastas 4 kūlė omžė gyvenvėitės, I tūkst. ontruos posės itvirtindėntas gīvenvėitės piedsaku ė kėtū radėniu: tas ī poudu šokiu, gelžėniu kirviu, konėngākštė Aleksandra 1492–1506 m. denars. Vagol anūs radėnius dar ėšvada, ka čiuonās XII–XVI o. bova senūju Viržovienu pradė.

left|thumb|250x250px|Štolpalis, katros ruod, ka čė ī Širmės pėlēkalnis

Janapuolės žmuonis renkas ont Širmės kalna pamėnavuojėmou Saulės kuovės, baltu vėinībės dėinuos, rodenė līgēdėinė. Sīkiom so Varniu regėjuonėnė parka direkcėjė anėi reng kalnū sosėšaukšma. Tou dākta tėkslos īr aplonkītė baltam mėnavuotėnas vėitas, oždėgtė ognis ont kalnū ė sojongtė baltu tautas ėr anūm žemės. Ont kalna īr ožkoriams dėdlis laužos, katros poikē veizams i vėsa rinki, kāp ė kėtė lėipsnuojontīs laužā ont šalėmū pėlēkalniu.

## Nūruodas
* Varniū regėjuonėnis parks. Širmės pėlēkalnis
* Telšiū rajuona pėlēkalnē
* Baltu vėinībės dėinuos mėnavuojėms ont Širmės kalna

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Pīla

thumb|250px|Pīla

**Pīla** ī nuognē smarkos lītos. Ka ėr ī nuognē smarkė, pīla kāp staigē prasided tāp staigē ė bėngias. Tonkē sīkiom so pīla ēn perkūnėjė, bongs aba kroša. Pīla paprastā būn vasaruom, kāp ožēn šaltesnis uors ont šiltesnė. Pu dėdlės pīluos gal pakiltė plūds.

Kateguorėjė:Uorā
Sūdis

thumb|250px|Sūdis

**Sūdis** (kėtāp ***sūdės, pėišas***) ī tuoki jouduolē, katrėi palėik pu ognėis degėma. Tas ī nevėsėškā sodėgosės onglis. Sūdis kāp mizernas dalalės renkas degėma vėitūs: pečiuo, kamėnė. Sūdis ī tročlīvas žmuogou, dėdlis anūm sosirinkėms kamėnė gal anou ožkimštė tāp, ka i vėdou pradietom ētė dūmā.

Žmuonis ber sūdis ont kuopūstu, ka sausis nepoltom.

Kateguorėjė:Ognės
Kūreklis

thumb|140px|Kūreklē

**Kūreklis** (kėtāp ***žarsteklis, žarstītovs, kačerka, pagākštis***) ī tuokis rakonds, katros skėrts ognē keravuotė. Tas būn kuokis tā ėlgs metala vėrbs aba kėtuoks šmuots so ožlenkėmo pajimtė vėinam anou galė. Kūreklio īr riedėjamas malkas, pirkšnis, maišuomas ė trankuomas onglis, ka riedniau dėgtom, so anou ėšgrėibiami pelenā.

Kateguorėjė:Rakondā
1575

**1575** - nakelāmė̄jė metā, katrėi prasided sereduo. 

## Notėkėmā svietė
* Vasarė 13 d. bova karūnouts Prancozėjės karalios Henrėks Valua.
* Bėrželė 28 d. notėka Nagašėna kuova.

## Gėmėma dėinas

## Smertis

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Vorens G. Hardings

thumb|250px|right|Warren G. Harding puortrets

**Warren G. Harding** (1865 m. lapkristė 2 d. – m. 1923 m. rogpjūtė 2 d.) - nū 1921 lėgė 1923 metu JAV prezidėnts. Ons bova 29 prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Vėljams Hauards Tafts

thumb|250px|right|William Howard Taft puortrets

**William Howard Taft** (1857 m. siejės 15 d. – m. 1930 m. kuova 8 d.) - nū 1909 lėgė 1913 metu JAV prezidėnts. Ons bova 27-s prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Teuoduors Rūzvelts

thumb|250px|right|Theodore Roosevelt puortrets

**Theodore Roosevelt** (1858 m. spalė 27 d. – m. 1919 m. sausė 6 d.) - nū 1901 lėgė 1909 metu JAV prezidėnts. Ons bova 26-s prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Vėljams Makinlis

thumb|250px|right|William McKinley puortrets
**William McKinley** (1843 m. sausė 29 d. – m. 1901 m. siejės 14 d.) - nū 1897 lėgė 1901 metu JAV prezidėnts. Ons bova  prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė. Anou nožodė Leuons Czuoguolzos.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Groveris Klīvlands

VietNamthumb|250px|right|Grover Cleveland puortrets

**<span lang="Hm" dir="ltr">Groveris</span> Klīvlands** (, g. 1837 m. kuova 18 d. – m. 1908 m. bėrželė 24 d.) - nū 1885 lėgė 1889 ė nū 1893 lėgė 1897 metu JAV prezidėnts. Ons bova 22-s ė 24-s prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė. Magtīnga ė truopnē kuovies prīš korupcėjė.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Voruta (vīns)

right|thumb|250px|Vina "Voruta" botelka

**Voruta** - Anīkštiūs ėšdėrbams tradėcėnis lietovėšks vīns.

*Voruta* īr natoralos joudu ašuokliu vīns „Voruta“ Lietovuo prėpažīnts tautėnė pavelda pruodokto. Juodu ašuokliu vīna XX o. tretem dešīmtmetie pradėjė ėšdėrbtė *Anīkštiū vīna* ikories Balīs Karazėjė, anou ragava JK karalėinė muotīna ė Elžbieta II. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Alkoholėnē gėrėmā
Kamėns

thumb|250px|Plintu kamėns

**Kamėns** ī truobuo aba bikuokėm kėtam būdninkė ėšbūdavuota onga dūmam ėšētė. Tonkiausē būn plintu mūra. Senuobie, kāp kamėnū da liuob nebūtė, dūmam ētė liuob būtė noma pastuogie skīlie, šaukiama čiokoro. Īpatingā dėdli kamėnā būn dėrbīklūs.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Gaisros

thumb|250px|Truobas gaisros

**Gaisros** (kėtāp ***degėms***) ī nevalduoms ognėis degėms, katros rondas ne tamė, kamė rēk ė tudie ī pavuojings žmogou, ūkiou aba gamtā.

Gaisros gal rastėis gamtėškā - pavīzdiuo, diel žaiba. Tāp tonkē ožsideg medės, pėivas, sīkēs ė truobesē.

Tonkiausē gaisros kīln neatėdē elgiantėis so ognėm: palėikont anou ba prīveizas, par smarkē degėnant, koriant tuokiuo vėituo, kor ana spierē galietom ėšplistė. 

Sīkēs ognės oždegama tīčiuom diel ėškadas (padegėms).

Gesėnont ogni pagrėndėnis dākts ī nedoutė anā uora: piltė ont ognėis ondeni, tronkītė šakuom, skodorās.

## Nūruodas
* Ka darītė kāp būn gaisros
* Medės gaisrā

Kateguorėjė:Ognės
Kateguorėjė:Ėškadas
Pilzena alos

thumb|right|Veltins

**Pilzena alos** (, *Pilsener* aba *Pils*) - švėisė lagerė tėpa alos, sokorts  XIX o. vėdorie, Čekėjuo. Dabartėis gadinie pėlzena alos īr tonkiausē 4,5%-5% alkoholė magtīngoma.

Kateguorėjė:Alkoholėnē gėrėmā
Tapetā

**Tapetā** (šiaurės vakarū Žemaitėjuo: **abiecē**) ī tonkiausē ont sėinas aba lobū klėjounomė puopėrė lapā. Euruopuo onsktiausē tapetā ėšdėrbtė Onglėjuo ė Prancozėjuo.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Virvė

thumb|250px|Virvės

**Virvė** (sīkēs ***apara, apars, šniūrs***) ī minkšta, ėlga medeguos jousta. Virvė sodara kėtā terp savis sovītė siūlā. Paprastā virvės liuob vīs ėš lėnū, kanapiu.

Nug 1993 m. Aleksandrėjuo dėrb virviu dėrbīkla.

Kateguorėjė:rakondā
Vūdrous Vilsuons

thumb|250px|right|Woodrow Wilson puortrets

**Woodrow Wilson** (1856 m. groudė 28 d. – m. 1924 m. vasarė 3 d.) - nū 1913 lėgė 1921 metu JAV prezidėnts. Ons bova 28 prezidėnts par vėsa JAV istuorėjė.

Kateguorėjė:JAV prezidėntā
Smalkē

**Smalkē** (kėtāp ***smalkės, tvaikā***) ī baspalvės, bakvapės, baskonės, degės ė dėdlē tročnas dojės. Kemėškā anas šaukiamas onglėis vėindegėnio, onglėis monuoksėdo, katrou fuormolė ī CO. 

Smalkē randas kāp pečiou esont aukštā temperatūrā ė uora stīgiou degantės medegas oksidoujas ne lėgė gala.
Tas notink kāp par onksti ožšaunama pečė kamėna sklōstis. Prėsmalkintuo vėituo lėkė̄s žmuogos gal spierē nogaruotė. Jēb tāp notėka, anou kū bistriau rēk neštė i lauka, jēb ons nab'alsou - darītė dėrbtėni alsavėma, jēb ė tas nevēk - kraujė parpīlėma.
## Tēpuogė veizieket
* Onglėis dvėdegėnis

Kateguorėjė:Ognės
Kateguorėjė:Kemėjė
Airėjės jūra

thumb|right|300px|Airėjės jūras vėita

**Airėjės jūra** ī vėina ėš Atlanta ondėnīna pakraštė jūru. Jūra īr terp JK ė Airėjės. Jūras vėdorie īr Mena sala. Jūras dėdliausės gėloms 175 m.

Kateguorėjė:Jūras
Argentėnas jūra

thumb|right|300px|Argentėnas jūras vėita

**Argentėnas jūra** - vėina ėš Atlanta ondėnīna pakraštėniu jūru. Jūra īr šalėp Argentėnas krontū. Jūras pluots ī aple 1 mln. km². Jūras gīlėms lėgė 200 m.

Kateguorėjė:Jūras
Keltu jūra

thumb|right|230px|Keltū jūras vėita

**Keltū jūra** - (air. *An Mhuir Cheilteach*; val. *Y Môr Celtaidd*, korn. *Mor Keltek*, bret. *Ar Mor Keltiek*) – vėina ėš Atlanta ondėnīna pakraštėniu jūru. Jūra īr šalėp terp JK, Airėjės ė Prancozėjės krontū. Jūra baguota žovėis, pū anuos dognu īr naptas.

Kateguorėjė:Jūras
Jānis Endzelīns

**Jānis Endzelīns** (g. 1873 m. vasarė 22 d. – m. 1961 m. lėipas 1 d.) ī vėins geriausē žėnuomū latviū kalbėninku. 1908 m. ons krūvuo so Kārlio Mīlenbaho sokūrė dabartėnė latviū kalbuos abiecielė.

## Raštā
* Darbu izlase. 4 t. Riga, 1971–1982 m.

Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Žėgėmonts Pavėliuonis

right|thumb|250px|Žėgėmonts Pavėliuonis 2012 m.

**Žygimantas Pavilionis** (*Žėgėmonts Pavėliuonis* g. 1971 m. lėipas 22 d. Vėlniou) - Lietovuos valstībės tarnautuos, dėpluomats ė puolitėks, bovė̄s Lietovuos ambasaduorios JAV. Muok onglu, italu, rosu, prancūzu ė vuokītiu kalbas. Īr žanuots, tor 4 vākos.

Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
Ā

**Ā**, **ā**, aba ā ėlguojė - ontra žemaitiu abėcėlės raidė. žemaitiu kalbuo tēpuogė īr nauduonama  latviu kalbuo, keliūs Puolėnezėjės kalbūs.

Kateguorėjė:Luotīnėškas raidės
Karuolis Mėsiūns

**Karolis Misiūnas** - Lietovuos ė JK muokslėninks, dėrb so medėcėnas muokslās. 2016 m. pradiuo pakliova i žornala *Forbes* itakėngiausiu žmuoniū lėgė 30 metu sāraša.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Pliuoris

thumb|250x250px|Pliuoriu kvietkā

**Pliuoris** aba ***pliuorē*** (, ) ī tuokis nedėdlis medalis aba krūms. Kėlėma nug vėdorė ė rītū Azėjės.

Lapā kiaušė skvarmas. Žėidā sogolė̄ i šloutalės, būn vairiū spalvū (balti, fėjuoletėnē, rausvi), skanē kvep. 

Žemaitėjuo pliuorē tonkē auginami suodnūs, daržaliūs, kapūs, parkūs.

Kateguorėjė:Medē
Jagmėnėškė

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 44 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Kantotē

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Žėimas trasa

thumb|right|300px|Kuompleksos vasaras gadīnie

**Žėimas trasa** () - kalnu slėdėniejėma trasa Lėipkolnie,   Vėlniou. 
Nug 2014 m. trasu kuompleksos prėgol bėndrā Lietovuos ė Latvėjės bėndruovē UAB „Trade state“.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Spuorts
Kateguorėjė:Vėlnios
Bigosos

thumb|right|250px|Bigos

**Bigosos** - tradėcėnis lėnkėšks jiedis. Ėšdėrbams tūšėnont kopūstus, nauduonama mēsa, grībā. Jiedis aba anuo atmainas īr tradėcėškā jiedams ė Lietovuo, Godėjuo ė Okraėnuo, bat tonkiausē jiedams Lėnkėjuo. 

Kateguorėjė:jiedē
Juona kalnielis

**Juona kalnielis** () - ešlėkės XVII omžiaus Klaipiedas fuortepėkacėnės sėinas fragments. Dabartėis gadīnie ont Juona kalnele tonkē notīnk šventės, pvz. Juonėnės, būn kuoncertā par Jūras šventė. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Klaipieda
Žvakė (laukūs)

thumb|274x274px|Laukū ognės, Arnuolda Beklina 1882 m. abruozdielis
**Žvakė** aba ***ognės***, mėtuoluogėjuo kāp ***žėborėnė, žėborėnis*** () ī pamieklėška basisbastontė šalta lėipsna, katrou būktās galam ožveizietė naktėis čieso, tonkiausē medies, liūnūs, prī ondenė. Rokounama, ka tas ī žėborėnis, katros nuor paklīdintė nakti vākštontius žmuonis. Tas būktās ī pamieklė, biesos, nečīsta aba nekrėkštīta vāka dūšė. Da žmuonis liuob sakītė, ka ognės ruodas tou vėituo, katruo tortā ī pakavuotė (jēb ognės balta tāp cėdabros, jēb rauduona tāp auksos).

Muokslėškā tas nie ėšaiškėnts rēškėnīs. Būktās žvakės gal ruodītėis diel liūnūs ēnontiu metana aba kėtuokiu doju, būktās tas ī švėitontīs kremplē, švėtvombuolės aba kėtuoki švėitontīs gīvatā.

Kateguorėjė:Ognės
Žvakė

: *Aple ogni, katra vākštiuo pu laukūs veiziekat [[žvakė (laukūs)]].*
thumb|260px|Žvakės

**Žvakė** ī dākts švėisā laikītė. Sosided ėš par vėdori ēnontės dagtėis (tuokė stuora siūla) ė kora aplėnkou. Tas kors ī vaškos, parafėns, sīkēs želė aba lajos.

Kāp da nabova alektras, žvakės ė liktarnas liuob būtė tonkiausē nauduonams dākts apšvėitėmou. Daba žvakės degamas diel gruožė, kvapa (aruomatėnės žvakės), vieruo žvakė reešk dievėška švėisa, ī ognėis pakaitals.

Kateguorėjė:Apšvėitėms
Žemaitėjės kuolegėjė

thumb|250px|Žemaitėjės kuolegėjė Rėitavė

**Žemaitėjės kuolegėjė** () ī naonėversėtetėnė valstībėnė aukštuojė muokīkla. Kuolegėjė tor 4 fakoltetus ė vēk Telšiūs, Rėitavė ė Mažeikiūs.

## Fakoltetā
* Mažeikiu stodėju cėntros,
* Rėitava teknuoluogėju fakoltets,
* Rėitava vadības fakoltets,
* Telšiu menu ė pedaguogėkas fakoltets.

Kateguorėjė:Žemaitėjė
Kateguorėjė:Lietovuos kuolegėjės
Zikas vėrosos

thumb|right|250px|Zikas vėrosos paplėtėma rėzėkas geuograpėjė. Mielėna spalva - nier rėzėkas, rauduona - dėdliausė rėzėka

**Zikas vėrosos** (**ZIKV**) - vėrosos, sokelontis Zikas lėga. Vėrosa parneš kōsē. Vėrosos žėnuoms nug XX o. vėdorė, pėrma atsėrada Afrėkuo, bet dėdlē ėšplėta 2015 m. pabonguo, 2016 m. pradiuo Pėiū ė Centrėnės Amerėkas valstībies. Pėrma dėdliausē nokėntiejė Brazėlėjė. Zikas vėrosos dėdliausē pažēd nėštiuosės vaisiou, vakā gīmst so menkumo smegenuom ė mėnkuom makauliem. Pū ton vakā būn pruotėškā atsėlėkė.

Kateguorėjė:lėgas
Zemba

**Zemba** (kėtāp ***zemblė, zembė, gagarnė***) tas ī vėita prī pečė kaktuos (onguos) doubuosė, katrūs kon tas ī sausėnama. 

Kateguorėjė:Patalpas
Kėims

thumb|250x250px|Valstėitiu kėims. XIX o. Vasėlėjaus Tėma abruozdielis
**Kėims** ī tuokė ākštalė suodībuo, pėlie aba paluociūs, aplinkou katrou ī sostatomi truobesē. Paprastā kėims būn nataisīklinga statiekompė skvarmas. Vagol sava rēkala kėims būn švarosis, gerāsis (padailints, apsiets vejė, so kvietku daržielio, takās) ė ūkėnis (anamė stuov ūkė truobesē, vėsuoki rakondā, laikuomi gīvolē).

XVIII o.–XIX o. pr. Lietovuos valstėitiu suodībūs liuob būtė 1–3 vairiuos paskirtėis ė platoma kėimā. Šalep geruojė kėima liuob būtė noms, klietė, daržielis, suods, šalep ūkėnė – kūtė, kiaulėninks, tonkē kūdra, prī žardīnės – stuogėnė, žardis (aplouks). Kėimus vėins nug kėta liuob robežioutė tuoras, vartalē, lėpīnės, mediu a krūmu koukštā. Žemaitėjuo kėimus liuob skėrtė dėdluoki atstomā (terp geruojė ėr ūkėnė 10–20 m, terp ūkėnė ė žardīnas 25–60 m).

Kateguorėjė:Ūkis
Kauna kuolegėjė

thumb|250px|right|Kauna kuolegėjės bodīnkos

**Kauna kuolegėjė** () ī naonėversėtetėnė valstībėnė aukštuojė muokīkla. Kuolegėjė tor 5 fakoltetus ė 2 skīrio, katrėido vēk Kaunė ė Tauragie.

Kateguorėjė:Lietovuos kuolegėjės
Perenė

thumb|250px|Perenė

**Perenė** ī truobesis katramė žmuonis prausas. Paprastā tas ī nedėdlis būdnīks atstiau nug truobuos, tonkē šalep kūdras, opėis, ežera, katramė ī pečios ė vėita atsigoltė. Perenie ont karštū kūliu ī pėlams ondou ė tāp pasigamėn gars.

Perenie žmuonis ne tėktās prausas ė garėnas, bet ė peras, vanuojas so šloutalė ėš medė šakū, šaukiama anta.

Kateguorėjė:Bodīnkā
Sėdarėškė

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Šedbarā

**Šedbarā** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo. Šedbarā ī šalep kelė Raseinē–Tītovienā–Radvėliškis, 5 km i šiaurės rītus nug Bodraitiu. Vēk bėbliuoteka, paštos (LT-86058). 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 357 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pirtės

**Pirtės** rēšk:

* jaujė lėnam aba javam sausintė prīš mėnont aba koliant, doba, pakora;
*perenė.
Alītaus kuolegėjė

265px|right|thumb|Kuolegėjės glabnė̄jė rūmā

**Alītaus kuolegėjė** () ī naonėversėtetėnė valstībėnė aukštuojė muokīkla. Kuolegėjė tor 3 fakoltetus, katrėi vēk Alītou.

## Fakoltetā
*Vadības fakoltets (Studentų g. 17);
*Tecknuoluogėju fakoltets (Studentų g. 17);
*Infuormacėjės ė rīšiu teknuoluogėju fakoltets (Ligoninės g. 1c./Seirijų g. 2).

Kateguorėjė:Lietovuos kuolegėjės
Šokėškē (Tītovienā)

**Šokėškē** () – gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Tītovienu apīlėnkiu seniūnėjuo.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 59 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Pakražontė seniūnėjė

*'Pakražontė seniūnėjė* ī seniūnėjė Kelmės rajuona pėitūs, anuos cėntros ī Grėnē. 

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
Stuogėnė

right|thumb|250x250px|Stuogėnė

**Stuogėnė** ī truobesis gīvoliams, šėinou, javam, pelam, šiaudam, lėnam, žemės ūkė rakondam laikītė, šieralou ė pakratam krautė. Patė paprastiausė stuogėnė (***[[brags]], barags***) ī stuogs, pakelts ont ketoriū rāstėniu štolpū. Mondresnės stuogėnės tor sėinas ėš rāstu aba lėntū. 

Daba panašē kāp stuogėnės būdavuojamė sandielē (skladā).

Kateguorėjė:Truobesē
Laidars

thumb|250px|Laidars

**Laidars** (kėtap *laidaris, laidarīs, žardė̄na, bonduodaržis*) ī suodības pluotė esons aptvars, i katrou sovara gīvolius. XVI-XVII o. anamė tonkē liuob būtė vėins a kelė truobesē. XVII o. pab. anėi truobesē pradietė jongtė, tūdie laidars palėka naoždėngta kūtės dalim. Kāp katrūs Žemaitėjės vėitūs palėka posiau oždari laidarā terp truobesiū.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Algenē (Kelmė)

**Algenē** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 10 žmuoniu.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Balas

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 9 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Gīvuolis

thumb|250px|Gīvuoliū banda

**Gīvuolis** (aba ***gīvolis***) ī žmogaus prī nomū diel jiedė aba apsirengėma laikuoms gīvis. Prī gīvuoliū neprėgol paukštē vuo tėktās žėndoulē. Žemaitėjuo kāp gīvuolius augėn karvės, jautius, ašvėinius (arklius), paršus, avis, uožkas. Anūm laikīmou būdavuojamė tam tīčiuom skėrtė truobesē: kūtė, stuogėnė, kiaulėninks, arklėninks; da būn laidars ka gīvuolē būtom uorė. Daugoms gīvuoliū vasaras čieso palėikamė ganītėis pėivūs, tas ī ganīklūs. Žėimā anėims roušams šierals, krāks.  

Diel mēsuos augėnamė gīvuolē ī paršos, karvė, avės; diel pėina – karvė, uožka, diel apsirengėma – avės.

Polks gīvuoliū vadėnams banda aba kaimenė. Seniau anūm liuob keravuotė pėimenā.
Nakfa

[thumb|right|230px|''[2006 m. lėidėma 5 nakfu banknuots so tėkro medio, katrs īr ožvaizdouts ont banknuota ontruos posės*.]]

*'Nakfa*' - (ISO 4217 kuods: *ERN'') Eritrėjės pėnings. Pėrma sīki ėšlēstė 1997 m. Muonetas: 1, 5, 10, 25, 50 centā ė 1 nakfa. Banknuotā: 1, 5, 10, 20, 50, 100 nakfu.

Kateguorėjė:valiota
Kiaulėninks

thumb|250px|Kiaulėninks

**Kiaulėninks** ī truobesis paršam ė kiaulėm laikītė.

Neparšingas ė paršingas kiaulės paprastā laikomas sīkiom gardūs, apsiparšiavosės laikuomas skīriom, nojonkīti paršalē, penėmi paršā - tūs patiūs gardūs. Terp eiliū būn takā. 

Kateguorėjė:Truobesē
Arklėninks

thumb|250px|Karčemuos arklėninks Lėnkėjuo

**Arklėninks** (kėtāp ***stainė***) ī truobesis arkliam (ašvėiniam), anūm šieralou, rakondam laikītė. Ba ūkė arklėninku da liuob būtė vairūs pakeliū arklėninkā (prī karčemū, pašta), katrūs liuob ėlsintė keliuonėnius arklius.

Kateguorėjė:Truobesē
Vištėninks

thumb|250px|Vištėninks

**Vištėninks** ī tonkiausē nedėdlis truobesis vištuom, gaidiam, vištoitem laikītė. Vėdou būn laktā paukštiam topietė, papėlts kraiks, ī vėitas gūžtuom, katrūs vištas ded kiaušius. Šalep vištėninka tonkē da būn nedėdlis laidars (so stuogo aba ba), katramė paukštē gal liuosā vākštiuotė.

Kateguorėjė:Truobesē
Vėinkėimis

[thumb|250x250px|Vėinkėimis ([Pavėnkšnē (Kiedainē)|Pavinkšniu k., Kiedainiu raj.)]]
**Vėinkėimis** ī paskėra suodība so žemės sklīpo, katra ī kuokės tās suodas, miestalė dalės, bet stuov atsto nug kėtū nomū.

Lietovuo daug vėinkėimiu palėka pu carėnės Stuolīpėna refuormas, daug anūm palėka ė tarpovainie. Tarībėnie gadīnie pradiejos darītė kolkuozus, daug vėinkėimiu bova soteriuota, atjemtas anūm žemės.

Kateguorėjė:Gīvenvėitės
Vėinsiedis

thumb|250px|Vėinsiedis vėdor medės

**Vėinsiedis** ī tuokė suoda, katruo īr aba katra radas nug vėinuos suodības. Tas nie vėinkėimis, nes tor sava atskėra varda ėr istuorėjė.

## Istuorėjė
Žemaitėjuo viėinsiediu liuob būtė nug sena. Daug anūm radas ėš smolkiū bajuoru vėina kėima ūkiu, ož kaima robežė palėkosiu ūkiu. Medies vėinsiedē radas kāp medėninku, rūdėninku suodas. Daba vėinsiedē nuognē spierē nīkst. 

Kateguorėjė:Gīvenvėitės
Daržos

thumb|250x250px|Darbs daržė
**Daržos** ī žemės sklīps suodībuo aba kor tās aplinkou laukūs, skėrts augintė vairiuom daržuoviem. 

Daržūs kėtāp nego dėdliūs laukūs, augėnamas vairiū rūšiu daržuovės, anas priveizėmas sava ronkuom.  

Daržūs paprastā žmuonis augėn bolbės, markus, baruokus, kuopūstus, popalės, žėrnius, cėbolės, šašnagus, krapus, petroškas.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Jaunėškė

**** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 67 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Karēvas (Pakrožontis)

**Karēvas** () - gīvenvėitė Kelmės rajuonė, Pakrožonte seniūnėjuo.  

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis.

Kateguorėjė:Kelmės rajuona gīvenvėitės
Marėjampuolės LEZ

**Marėjampuolės LAZ** (pėlns pavadėnėms - **Marėjampuolės liuosuojė akanuomėne zuona**, liet. - *Marijampolės laisvoji ekonominė zona*) liousuojė akanuomėnė zuona Marėjampuolie. LAZ ėkorta 2011 m. groudė 23 d. 49 metams.

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Žuolėninks

thumb|250px|Žuolėninks

**Žuolėninks** (kėtāp ***žuolīns, kvietkīns***) ī vėita suodībuo, šalep nomū, katruo ī augėnami vėsuoki žuolīnā ė kvietkas. Tas paprastā būn patė dailiausė vėita, prī kėima ė tuoras, sīkēs atrobežiouta da tuoralė. Žuolėninkā šalep nomū radas pėrmiausē diel liekvarstėniu žuoliū ė pagardū, bet paskom anūs diel dailoma pradietas augintė ė kvietkas.

Kateguorėjė:Ūkis