open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ainažē

**Ainažē** () - Latvėjės miests. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 835 (2016 m.)

## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1926 m. 

Heinaste põhjamuul (2013).JPG
Heinaste tuletorn.JPG 
Heinaste merekooli hoone.JPG 
Heinaste punamonument (3).JPG
Heinaste häärber.JPG
Heinaste tuletõrjemuuseum 2012.JPG


Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Aizkrauklė

**Aizkrauklė** () - Latvėjės miests. Aizkrauklė īr Sēlėjė‎s etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 7315 (2015 m.)

## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1967 m. 

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Aizpūtė

**Aizpūtė** () - Latvėjės miests. Miesta tėisės gava 1378 m.  Gīventuoju sk. 4389 (2015 m.)

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Aknīstė

**Aknīstė** () - Latvėjės miests. Ons īr Sēlėjė‎s etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 1133 (2016 m.)

## Istuorėjė
Miestalie ė šalėp anou nū senuobies gīven šmuots lietoviu. Miesta tėisės gava 1991 m. 

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Alūksnė

**Alūksnė** () - Latvėjės miests, šalėp Estėjės robežiaus.  Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 7982 (2016 m.).

## Istuorėjė
Istuorėniūs šalteniūs pėrmuojė lėika pamėnavuota 1284 m. Miesta tėisės gava 1920 m. 

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Aucė

**Aucė** () - Latvėjės miests. Aucė īr Žemgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk.2712 (2016 m.).

## Istuorėjė

Miesta tėisės gava 1924 m. 

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Balduonė

**Balduonė** () – Latvėjės miests. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 2366 (2016 m.).

## Istuorėjė

Miesta tėisės gava 1991 m.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Bauskė

**Bauskė** () – Latvėjės miests. Bauskė īr Žemgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 9348 (2016 m.).

## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1609 m.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Balvē

**Balvē** () – Latvėjės miests. Balvē īr Latgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 7109 (2016 m.).

## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1928 m.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Valdemarpėlis

**Valdemarpėlis** () ī Latvėjės miests. Valdemarpėlis īr Kuržemės etnuograpėnėm regėjuonė. Gīventuoju sk. 1402 (2016 m.)

## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1917 m.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Tokomis

**Tokomis** () - Latvėjės miests. Tukumės īr Žemgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 18 923 (2016 m.)

## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1795 m. 

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Staicelė

**Staicelė** () – Latvėjės miests. Gīventuoju sk. 1025 (2016 m.)

## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1992 m.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Zilopė

**Zilopė** () – Latvėjės miests. Miests īr Latgalės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 1634 (2016 m.)

## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1931 m.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Gruobinia

**Gruobinia** () – Latvėjės miests. Gruobinia īr Kuržemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 3977 (2016 m.).

## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1695 m.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Jaunjelgava

**Jaunjelgava** () – Latvėjės miests. Jaunjelgava īr Sēlėjė‎s etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 2127 (2016 m.).

## Istuorėjė
Jaunjelgava ėkorta XIII o., vuo miesta tėisės gava 1647 m.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Golbėnė

**Golbėnė** () ī Latvėjės miests. Golbėnė īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 8057 (2016 m.).

## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1928 m.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Salaspėlis

**Salaspėlės** () – Latvėjės miests. Salaspėlis īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 17 621 (2016 m.)

## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1993 m.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Rūjīna

**Rūjīna** () (et. – *Ruhja*) – Latvėjės miests. Rūjīna īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 3088 (2016 m.)

## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1920 m.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Mazsalaca

**Mazsalaca** (, līv. – *Piški Salats*) – Latvėjės miests. Mazsalaca īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 1326 (2016 m.)

## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1928 m.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Sėgolda

**Sėgolda** () – Latvėjės miests. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 11 821 (2016 m.)

Siguldaherbas.JPG
Sigulda Totale.jpg
Turaida Totale.jpg
2007.03.28 44 Castle Sigulda.jpg
Sigulda track lower start.jpg


## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1928 m.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Seda (Latvėjė)

**Seda** () – Latvėjės miests. Miests īr Vėdžemės etnuograpėnem regėjuonė. Gīventuoju sk. 1356 (2016 m.)

File:Sedas kultūras nams.jpg
File:Seda - church.JPG
Seda - škola.JPG


## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1991 m.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Saldos

**Saldos** () – Latvėjės miests. Gīventuoju sk. 11 479 (2016 m.)

## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1917 m.

Kateguorėjė:Latvėjės miestā
Sēlėjė

thumb|right|310px|Senuobės sēliū gīventas vėitas

**Sēlėjė** (), aba **Augšzeme** () - Latvėjės istuorėnis regėjuons. Uofėcelē Sēlėjė laikuoma Žemgalės šmuoto.

Kateguorėjė:Latvėjės regėjuonā
Valga

**Valga** ī miests Estėjuo, ont Latvėjės robežė.

## Istuorėjė
Miests gava miesta tėisės 1993 m.

Kateguorėjė:Estėjės miestā
Marcia Wallace

**Marcia Karen Wallace** (g. 1942 m. lapkristė 1 d. - mėrė 2013 m. spalė 25 d.) – bova JAV aktuorė, kuomedėjantė, ėgarsėntuojė.

## Šaltėnē


Wallace
Leigh Francis

**Leigh Zsaak Francis** (g. 1973 balondė 30 d.) – JAV kuomedėjants, aktuorios, rašītuos, pruodioseris.

## Šaltėnē


Francis
Kazele Landis

**Kazele Landis** () īr miestalis pėitū Italėjuo, Luombardėjuo, Lodi provincėjuo. Ons īr isėkūris 189 m aukštomė vėrš jūras līgė. Ožvadėnėms „Landi“ tor kėlėma ėš senuobėnės Italėjės arėstruokratu šėimuos Landi.

## Gallerī


Image:Caselle-Landi-castello-vecchio.JPG|
Image:Caselle-Landi-chiesa.JPG|
Image:Caselle-Landi-panorama.JPG|


## Šaltenē


## Nūruodas

* Miestalė parbūdavuojėma legendas

Kateguorėjė:Italėjės miestā
Benedicta Boccoli

thumb|right|240px|Benedicta Boccoli 2013 m.
**Benedicta Boccoli** (g. 1966 m. balondė  3 d. Mėlans) - Italėjės aktuorė, balerina, muodelis.

## Filmuografėjė
### Kins
* *Gli angeli di Borsellino*, director Rocco Cesareo - (2003 m.)
* *Valzer*, director Salvatore Maira - (2007 m.)
* *Pietralata*, director Gianni Leacche - (2008 m.)

### Televizėjė
**Pronto, chi gioca?*, (1984 m.)
**Domenica In* – so sava sese Brigitta Boccoli (1987 m. - 1990 m.)
**Gelato al limone* - so Massimiliano Pani
**Unomattina* - (1994 m.)
**Due come noi* – (1997 m.)
**Incantesimo*
**Reality Circus* - Reality show - (2006 m. - 2007 m.)

### Tētros
**Blithe Spirit* of Noël Coward,  (1992 m. - 1993 m.)
**Cantando Cantando* of Maurizio Micheli, (1994 m. - 1995 m.)
**Buonanotte Bettina*, of Pietro Garinei & Sandro Giovannini  (1995 m. - 1996 m. - 1996 m.)
**Can Can* - Musical of Abe Burrows, (1998 m. - 1999 m.)
**Orfeo all'inferno* - Opera of Jacques Offenbach - (1999 m.) - Tersicore
**Polvere di stelle*, (2000 m. - 2001 m. - 2002 m.)
**Le Pillole d'Ercole* (2002 m. - 2003 m. - 2004 m.)
**Anfitrione*, of Plautus, (2004 m.)
**Stalker* of Rebecca Gillmann, (2004 m.)
**[[Plutus]]* of Aristofanes, (2004 m.)
**Fiore di cactus* (2004 m. - 2005 m. - 2006 m.)
**Prova a farmi ridere* of Alan Aykbourn, (2006 m.)
**The Tempest* of William Shakespeare, - (2006 m.) - Ariel
**[[Sunshine]]* of William Mastrosimone, directed by Giorgio Albertazzi, (2007 m. - 2008 m.) -
**L'Appartamento*, of Billy Wilder - (2009 m. - 2010 m.) -
**Vite private*, of Noël Coward - (2012 m. - 2013 m.) -

## References


## Nūruodas

* Oficēlė svetainė
* IMDB pruopėlis
Zeca Pagodinho

160px|thumb|Zeca Pagodinho

**Zeca Pagodinho** (, g. Rio dė Žanėirė, 1959 m. vasarė 4) ī Brazilu dainėninks. 

## Dėskuograpėjė
* *Especial MTV - Uma Prova de Amor Ao Vivo
* *Uma prova de amor* (2008 m.)
* *Raridades* (2007 m.)
* *Acústico MTV - Zeca Pagodinho 2 - Gafieira* (2006 m.)
* *À Vera* (2005 m.)
* *Acústico MTV - Zeca Pagodinho* (2003)
* *Deixa a vida me levar* (2002)
* *O quintal do Pagodinho* (2002)
* *Água da minha sede* (2000)
* *Zeca Pagodinho ao vivo - DVD* (2000)
* *Zeca Pagodinho ao vivo* (1999)
* *Zeca Pagodinho* (1998)
* *Hoje é dia de festa* (1997)
* *Deixa clarear* (1996)
* *Samba pras moças* (1995)
* *Alô, mundo!* (1993)
* *Um dos poetas do samba* (1992)
* *Pixote* (1991)
* *Mania da gente* (1990)
* *Boêmio feliz* (1989)
* *Jeito moleque* (1988)
* *Patota de Cosme* (1987)
* *Zeca Pagodinho'' (1986)

## Nūruodas
* Zeca Pagodinho - uofėcēlos tėnklopis

Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Toquinho

220px|thumb|Toquinho

**Toquinho** (*Antonio Pecci Filho*, San Paulos, g. 1946 m. lėipas 6) īr Brazilu dainėninks.

## Nūruodas

* Toquinho - Official Web

Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Colo-Colo

[thumb|right|Estadio Monumental, [2009.]]
**Colo-Colo** () - īr futbuola klobs ėš Santjaga, Čilės. Klobs bova ikorts 1925 m.

## Trofiejē
###### 
* Primera División de Chile **(29)** = 1937, 1939, 1941, 1944, 1947, 1953, 1956, 1960, 1963, 1970, 1972, 1979, 1981, 1983, 1986, 1989, 1990, 1991, 1993, 1996, Clausura 1997, 1998, Clausura 2002, Apertura 2006, Clausura 2006, Apertura 2007, Clausura 2007, Clausura 2008, Clausura 2009.
* Copa Chile **(10)** = 1958, 1974, 1981, 1982, 1985, 1988, 1989, 1990, 1994 ė 1996 m.
### 
* **[[Copa Libertadores]] (1)** = 1991 m.
* Recopa Sudamericana **(1)** = 1992 m.
* Copa Interamericana **(1)** = 1992 m.

## Nūruodas
* Oficēlė svetainė (Ėspanu kalba)
* Blanco y Negro S.A. (Ėspanu kalba)
* Colo Colo — Fifa.com (Ėspanu kalba)

## Šaltenē


Colo-Colo
Kateguorėjė:Santjags
Colo-Colo
Kateguorėjė:Čilė
Barclays

**Barclays Plc.** - terptautėnė fėnansėniu paslaugu imuonė. Anuos cėntros īr Luonuodnė, JK. Liuob vēkt Lietovuo (nūg 2009 m.), liuob toriet paslaugū cėntra Vėlniou. 

Kateguorėjė:Bankā
Kriautovės "Maxima" stuoga sogriovėms Rīguo

[thumb|Sogriovės prekības cėntros „[Maxima“ 2013 m. lapkristė 23 d.]]

**Kriautovės "Maxima" stuoga sogriovėms Rīguo** īr tragedėjė, nutėkosė Rīguo, Latvėjuo, kūmet 2013 m. lapkristė 21 d. sogriōva kriautovės "Maxima" stuogs. Žova 54 žmuonis, terp anū 3 gaistrėninkā. Ton bova kraupiausė tragedėjė Latvėjuo nū 1950 m. 

Sogriovės kriautovės būdīnkos bova bėngts būdavuot 2011 m. lapkristė 3 d. Būdīnko ėšbūdavuojė kuompanėjė  „Re&Re“, ons prigolė Nerėjou Numavėčē .

## Žovė žmuonis

2013 m. lapkristė 24 d. bova paskelbts žovosiu sārašos.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Notėkėmā
Kateguorėjė:Latvėjė
Anggun

thumb|right|250px|Anggun

**Anggun Cipta Sasmi** (gėmė 1974 m. Balondė 29 d.) - Induonezėjė dainėninkė, mozėkas prodiuserė, mozėkas klėpu režėsierė.

## Dėskograpėjė

### Stodėjėnē albomā
* 2011: *[[Echoes]]*

## Interneta nūruodas

* Ofėcēlos tėnklopis

Kateguorėjė:Prancūzėjės mozėkontā
Agnes Monica

thumb|right|250px|Agnes Monica

**Agnes Monica Muljoto** (gėmė 1986 m. lėipas 1 d.) - Induonezėjės dainėninkė, mozėkas prodiuserė, mozėkas klėpu režėsierė.

## Dėskuograpėjė

### Stodėjėnē albomā
* 2011: *[[Agnes Is My Name]]*
* 2013: *[[Agnez Mo]]*

## Interneta nūruodas

* Ofėcēlos tėnklopis

Kateguorėjė:Mozėkontā
Marakešos

thumb|250px|Marakeša ūlīčė

**Marakešos** īr miests Marokė, viens dėdliausiu ton krašta miestu. Anamė gīven vėršom 900 tūkst. gīventuoju. Marakešė īr senuobėnis miests, īkorts XI omžiō. Anamė īr Kutubėjės mečetė so minarėto.

* Videotour in Marrakesh

Kateguorėjė:Miestā
Kateguorėjė:Maruoks
Lietovuos opis

Tas īr sārašos ėlgiausiu opiu, katras tek par Lietova:

## Žemaitėjuo

Be jaugis pamėnavuotu Vėntuos, Mėnėjės, Jūras, Dobīsas, Šešovė opiu, Žemaitėjuo pagrindėnės opis īr Virvītė, Kražontė, Bartova, Salonts, Babrongs, Veivėržos, Tenenīs, Vardova, Baltėjės Švėntuojė, Louba, Apšė, Luokīsta, Akmena, Dongė, Šaltouna ė kt.

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Šešopė

**Šešopė** (rosėškā: *Шешупе*, lėnkėškā: *Szeszupa*) īr opės Lėnkėjuo, Lietovuo (Suvalkėjuo) ė Rosėjuo (Karaliaučiaus kraštė). Prasėded Lėnkėjuo, Baltėjės aukštomuosė, paskum tek i šiaurė par Suvalkėjės līgumas, ož Marėjampuolės pasok ont vakarū šmuota, a paskum ont šiaurės vakarū ė padėrb Lietovuos–Rosėjės robežio. Žemopī tek čīstā par Rosėjė ė ītek i Nemona anam ėš kairė šmuota netuol nu Ragainės.

Pagrėndėnē ėntakā:
*ėš kairė šmuota – Rausvė, Širvinta;
*ėš dešėnė šmuota – Kėrsna, Duovėnė, Sasna, Pėlvė, Višakis, Nuova, Sėisartis, Juotėjė.

Pri Šešopės īr Kalvarėjė, Marėjampuolė, Kodirkas Naumiestis, Krasnoznamesnkos.

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Kateguorėjė:Lėnkėjės opis
Kateguorėjė:Rosėjės opis
Merkīs

**Merkīs** (godėškā: *Мерычанка*) īr opė daugiausė tekontė Dzūkėjuo (pėitū Lietovuo), ale prasided Godėjuo, Ašmenuos aukštomuo, 19 km i pėitus nu Ašmenuos. Tek glavniausē i vakarū posė par pošīnās apžielosės Dzūkėjės līgomas. Ītek i Nemona anam ėš dešėnė šuona, Merkėnės miestelie.

Dėdliausė intakā:
*ėš kairė šuona – Šalčė, Verseka, Ūla, Grūda;
*ėš dešėnė šuona – Lokna, Spėngla, Varienė.

Šalėp Merkė īr vėins dėdlesniū miestu – Variena.

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Kateguorėjė:Godėjės opės
Širvinta (Švėntuojė)

**Širvinta** īr opės Lietovuo (Širvintu, Juonavuos ė Okmergies rajonūs). Prasėded Širvintu rajuonė, gausē vėngorioun. Ītek i Švėntuojė ėš kairė šmuota, pri Dubiū kaima. 

Pagrėndėnis ėntaks – Kertoša.

Šalep Širvintuos īr Širvintas.

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Širvinta

**Širvinta**:

*Širvinta (Švėntuojė) - Švėntuosės ėntaks;
*Širvinta (Šešopė) - Šešopės ėntaks;
*Širvinta (Šėimena) - Šėimenuos ėntaks.
Tenenīs

**Tenenīs** () īr opės Žemaitėjuo, Vakarū Lietovuo; Mėnėjės kairiuojė šmuota intaks. Prasėded 800 m i šiaurės rītus nū Kopstė ežera, 2,7 km i šiaurės vakarus nū Pajūre, tek i vakarus. Ītek i Mėnėjė 10 km nū anuos žiuotiū Atmatuō. 

## Dėdliausė intakā
* Dūropis, Šilopis, Graumena (kair.)
* Melments, Velnopis, Šiaudė, Ringīs, Piaunē, Šiūšis, Beržiopė, Zumiškė (deš.)

## Nūruodas


Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Lievou

**Lievou** īr opės Lietovuo (Kopėškė, Paneviežė ė Pasvalė rajonūs). Prasėded Kopėškė rajuonė, Lievenātė ežerielī. Vėngorioun vakarū, pėitvakariu posėn, paskum pasėsok ont šiaurės. Ītek i Mūša ėš dešėnė šmuota netuol Pasvalė. 

Ont Lievenė padėrbts vėins dėdliausiu tvenkėniū Lietovuo – Kopėškė marės. Par Sanžėlės kanala Lievou jongias so Neviežio.

Pagrėndėnē ėntakā:

*ėš kairė šmuota – Mitova, Kopa, Vėišėnta, Žōsa;
*ėš dešėnė šmuota – Īstros, Svalė.

Šalep Lievėnė īr Kopėškis ė Pasvalīs.

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Eva Green

thumb|right|Eva Green 
**Eva Gaëlle Green**, (g. 1980 m. lėipas 5 d.) — Prancūzėjės aktuorė e muodelis.

## Fėlmuografėjė
* The Dreamers (2003)
* Arsène Lupin (2004)
* Kingdom of Heaven (2005)
* Casino Royale (2006)
* The Golden Compass (2007)
* Franklyn (2008)
* Cracks (2009)
* Womb (2010)
* Perfect Sense (2010)
* Dark Shadows (2012)

Kateguorėjė:Prancūzėjės aktuorē
Suely Franco

190px|thumb|Suely Franco

**Suely Franco** (Rio dė Žanėiros, g. 1939 m. spalė 16) īr Brazilu dainėninkė ė aktuorė. 

## Nūruodas

* Suely Franco - IMDB

Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Nemonielis

**Nemonielis** (latvėškā: *Mēmele*) īr opės Lietovuo ė Latvėjuo. Prasėded Ruokėškė rajuonė, Lūšnas ežerielī. Vėngorioun šiaurės vakarū posėn par Rokėškė ė Bėržu rajuonus, paskum padėrb Lietovuos–Latvėjės robežio, apsop pati šiauriausi Lietovuos poški. Žemopī tek par Latvėjė. Bauskie sotek so Mūša ė padėrb Lėilopė, katra tek i Baltėjės jūra.

Pagrėndėnē ėntakā:

*ėš kairė šmuota – Apaščė;
*ėš dešėnė šmuota – Laukopė, Vīžouna, Nereta, Suosiejė, Viesītė.

Pri Nemonielė īr Bauskės miests.

Kateguorėjė:Lietovuos opis
Kateguorėjė:Latvėjės opis
Kali

thumb|200px|Kali abruozdielis

**Kali** (sanskritėškā: काली) īr indu deivė, nuogniausē magītinga Muotės Deivės (Devi, Šakti, Parvati…) skvarma. Ana īr ėšruodoma kāp so baisė muorda, ėškėšos lėižovi, ont kakla īr kramiu vainėks, tor 4 ronkas (vėinuo laik karda, kėtuo – nukėrsta makaulė), ožlėpos ont muona aba sava patė Šivas.

Kali īr teriuojėma, čiesa ė parsikeitėmu deivė.

Kateguorėjė:Indoėzma dievā
Marisa Orth

thumb|right|180px|Marisa Orth

**Marisa Domingos Orth** (g. 1963 m. Spalė 21 d. San Paulos) īr Brazilėjės aktuorė ė pramuogėniu laidū vediejė.

## Fėlmuograpėjė
### Televėzėjuo
* 2013: *[[Sai de Baixo]]* (Magda Eugênia Luciana Mathias Salão Antibes [especial 8ª temporada apenas com 4 episódios])
* 2011: *[[Macho Man (série)|Macho Man]]* (Valéria)
* 2010: *[[S.O.S. Emergência]]* (Dra. Michele)
* 2007-2009: *[[Toma Lá Dá Cá]]* (Rita Moreira)
* 2007: *[[A Grande Família]]* (participação em alguns episódios)
* 2006: *[[Minha Nada Mole Vida]]* (Charlene [participação em alguns episódios])
* 2005: *[[Sob Nova Direção]]* (Dra. Melanie [Episódio: Dormindo com a Inimiga])
* 2004: *[[Os Aspones]]* (Anete)
* 2003: *[[A Diarista]]* (Aline [participação em alguns episódios])
* 2001-2002: *[[Os Normais]]* (Nina e Maria Sílvia [participação em alguns episódios])
* 1996-2002: *[[Sai de Baixo]]* (Magda Eugênia Luciana Mathias Salão Antibes)
* 1991: *[[Mundo da Lua]]* (Monalisa [participação em alguns episódios])
Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
The Doors

250px|right|thumbnail|The Doors (1966)
**The Doors** - legendėnė Jongtėnės Amerėkas Valstėjės ruoka gropė. Ona pradėjė sava karjėra 1965 metās. Kuožnās metās pardoudama aple 1 mėlėjuona garsa ėrašo, vuo krūvuo The Doors perdavė 76 mėlėjuonos garsa ėrašo.

## Narē
* Jim Morrison – vuokals
* Robby Krieger – gėtara
* Ray Manzarek – klavėšėnē ėnstromentā
* John Densmore – mošamėijė ėnstromentā

## Dėskuograpėjė
* *The Doors* (1967 m.),
* *Strange Days* (1967 m.),
* *Waiting for the Sun* (1968 m.),
* *The Soft Parade* (1969 m.),
* *Morrison Hotel* (1970 m.),
* *L.A. Woman* (1971 m.),
* *Other Voices* (1971 m.),
* *Full Circle* (1972 m.),
* *An American Prayer* (1978 m.).

Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Lopo Vaz de Sampaio

[250px|thumb|right|[Manuel de Faria e Sousa pavėikslos *Ásia Portuguesa*, katram vaizdounams Lopo Vaz de Sampaio]]

**Lopo Vaz de Sampaio** (g. aplė 1480 m.) - bova 6-asės Puortogalu Ėndėjės valduovs. Ons valdė nū 1526 m. lėgė 1529 m.

Kateguorėjė:Puortogalėjės kuoluonėju valdītuojė̄
Antuons Gaudis

thumb|Antoni Gaudí
**Antoni Gaudí i Cornet** (g. Reus, 1852 m. bėrželė 25 d. - m. Barseluona, 1926 m. bėrželė 10 d.) bova Ispanėjės arckėtekts.

thumb|right|Sagrada Familia, Barseluona
Gaude darbā:
* Casa Vicens (1883-1888, Barseluona)
* El Capricho (1883-1885, Comillas)
* Palacio Güell (1886-1888, Barseluona)
* Colegio Teresiano (1888-1890, Barseluona)
* Palacio Episcopal (1889-1893, Astorga)
* Casa Botines (1892, León)
* Casa Calvet (1898-1900, Barseluona)
* Bellesguard (1900, Barseluona)
* Parco Güell (1900-1914, Barseluona)
* Restauración de la Catedral de Santa María de Palma de Mallorca (1904-1914, Palma de Mallorca)
* Casa Batlló (1904-1907, Barseluona)
* Casa Milà (La Pedrera) (1906-1912, Barseluona)
* Sagrada Familia (1883-1926, Barseluona)


File:Sagrada Familia in Barcelona.jpg|La Sagrada Familia
File:Palau Güell 17-05-2009 12-26-16.JPG|Palacio Güell
File:Casa Vicens (Barcelona) - 3.jpg|Casa Vicens
File:Capricho gaudi 201108.jpg|El Capricho
File:BCN-ParcGuell-4898.jpg|Parco Güell


## Nūruodas
* Gaudi designer 
* Patrimoni.gencat, ''L'obra de Gaudí''
* Artcyclopedia
* Gaudí et Art nouveau en Catalogne
*  ''Gaudí, arquitecte i artesà'' (video)

## Šaltenē

Kateguorėjė:Arkėtektā
Kateguorėjė:Ispanėjės žmuonis
Dalton Vigh

thumb|right|200px|Dalton Vigh
**Dalton Vigh de Sousa Vales** (g. 1964 m. Lėipas 10 d. Rio dė Žaneiros) īr Brazilėjės aktuorios ė pramuogėniu laidū vedies.

## Fėlmuograpėjė
### Televėzėjuo
* 1995:	Tocaia Grande	
* 1996:	Xica da Silva
* 1997:	Os Ossos do Barão	
* 1998:	Pérola Negra 
* 1998:	Estrela de Fogo	
* 1999:	Terra Nostra
* 1999: Andando nas Nuvens	
* 2000: Vidas Cruzadas
* 2001:	O Clone
* 2004:	Malhação	
* 2004: Começar de Novo
* 2006: O Profeta	
* 2007:	Duas Caras	
* 2008: Negócio da China
* 2011: Fina Estampa
* 2012: Salve Jorge
* 2015: I Love Paraisópolis
* 2016: Liberdade, Liberdade
* 2018: As Aventuras de Poliana

Kateguorėjė:Brazilėjės žmuonis
Samsung

thumb|200px|Samsung

**Samsung Group** – terptautėnis alektruonėkas kuoncerns. Būstinė – Seulė, Pėitū Kuoriejuo.

Kateguorėjė:Bėndruovės
Melmėnts

**Melmėnts** () īr opė Žemaitėjuo, vakarū Lietovuo; Tenenė dešėnėjė šmuota ėntaks. Prasėded i šiaurės rītus nū Kolnėškiu, 1,5 km i šiaurės vakarus nū Paežerė, tek i vakarus, ož Kolnėškiu sok i peitus.  Teneniūs ītek i Teneni 64,5 km nū anuo žiuotiū Mėnėjuō. 

## Ėntakā
Melmėnts nator dėdlesniu ėntaku.

## Nūruodas


Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
LOGIN

**LOGIN** - dėdliausės interneta ė teknuoluogėju bendroumenės sosėrėnkėms Baltėjės valstībies . Kuonferencėjė organėzounama Vėlniou. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Brazilėjės nacionalėnė tinklėnė rinktinė

thumb
**Brazilėjės nacionalėnė tinklėnė rinktinė** - tinklėnė kuomanda, katra tarptautinėsė varžībuosė atstovaun Brazilėjės valstībė. FIVB rėitingė užjem 1 vėita.

## Pasėikėmā
### Olimpėnės žaidīnes

* Ontra vėita - 1992, 2004 m.

Kateguorėjė:Spuorts
Kateguorėjė:Brazilėjė
Rosėjės vīru nacionalėnė tinklėnė rinktinė

thumb
**Rosėjės nacionalėnė tinklėnė rinktinė** - tinklėnė kuomanda, katra tarptautiniesė varžībousė atstovaun Rosėjės valstībė. FIVB rėitingė ožjem 2 vėita.

Kateguorėjė:Natiuonalėnes tinklėne rėnktinės
Kateguorėjė:Rosėjė
Skuomontū pėliekalnis

[thumb|right|250px|Skuomontū pėliekalnis [2007 m. rogpjūtė 19 d.]]

**Skuomontū pėliekalnis** () – pėliekalnis šalėp Skuomontū, Klaipiedas rajuonė.

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Klaipiedas rajuons
Valerėjė Novodvorskaja

right|thumb|300px|Valeriya Novodvorskaya

**Valeriya Ilyinichna Novodvorskaya** (;  1950 m. gegožė 17 d. – 2014 m. lėipas 12 d.) - bova lėberali Rosėjės puolėtėkė. Valeriya Novodvorskaya bova TSRS riežėma dėsėdentė, bova ėkūrosė Demuokratėnės sājūngas partėjė. Nū pat jaunū dėinu anou parsiekiuojė TSRS valdė. 

Kateguorėjė:Rosėjės puolitėkā
Šviesos konversija

**UAB MGF "Šviesos konversija"** () - Lietovuos lazeriu pramuonės bėndruovė, ėkorta 1994 m. vasarė 28 d. Šviesos konversija ėšdėrb femtuosekondėnios lazėrios.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Bėndruovės
AirDog

**AirDog** - latviu sokorts skraidontės druons, galontės autuonuomėškā sekt. Ons gerā taikuoms spuortou fėlmout. Anou sokūrė latvis Edgars Rozentals . 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Malaizėjės uora lėnėju skrīdėms 17

**Malaizėjės uora lėnėju skrīdėms 17 (MH17/MAS17)** skrīdėms karts prasidiejė Amsterdamė, Uolandėjuo ė toriejė ožsėbėngtė Kuala Lumpūrė, Malaizdiejuo. Skrīdėms notėka 2014 m. lėipas 17 d., bat Boeing 777-200ER liektovs nokrėta Okraėnuo, aple 40 km nū Rosėjės robežiaus. 
Mėslėnama, ka liektova nomošė teruorėstā katrie kariaun prīš Okraėnas žmuonis. 

## Galerėjė

Buk-m2 ky.jpg|Buk-m2
Boeing 777-2H6ER 9M-MRD Malaysian (6658105143).jpg|


Kateguorėjė:Notėkėmā
Edgars Rozentāls

**Edgars Rozentāls** - latvis, AirDog duona ėšradies . Ons tēp pat 2012 m. ėkūrė ė vaduovaun Helico Aerospace Industries .

## Šaltenē
 

Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Kateguorėjė:Ėšradė̄jā
Truojanā

**Truojanā** (*Trojany*) īr miestalis pėitrītiu Lėnkėjuo. 

Gīven 490 prietelē (2014 metās).

Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Arara

**Arara** () īr miests pėitrītiu Brazilijuo.

## Nūruodas

* https://web.archive.org/web/20190713131208/http://www.arara.pb.gov.br/ 

Kateguorėjė:Brazilėjės miestā
Kretingas Panuos Marėjės bažninčė

**Kretingas Panuos Marėjės bažninčė** īr patė seniausė bažnīčė vėsuo Žemaitėjuo. Ana īr pabudavuota 1617 metās. Stuov Kretinguo, Vėlniaus ulīčiuo, šalep Akmenuos ė Dopultėis sontakas.

1617 m. bažninčė ė bernardėnu vėinuolīna pabudavuojė Žemaitiu seniūns Juons Chuodkevėčios. Budninks īr guotėkas ė renesansa ėšruodas, so 3 navuom. Vėdō padėrbtė net 7 altuorē, īr senuobėnės, poikē ėšdėrbtas medėnės doris, sakīkla, īr gausoms abruozdieliu, seuobėnē varguonā. Šventuoriaus kiemė īr kalvarėjės kuoplīčielės, paskėra kuoplīčė, parapėjės nomā. 

Šalep bažninčės īrengts Lurds.


Vaizdas:Kretingos bažnyčia, kalvarijos.JPG|Kalvarėjės
Vaizdas:Kretingos bažnyčios durys 2.JPG|Doris
Vaizdas:Kretingos bažnyčios altorėlis.JPG|Vėins altuoriu
Vaizdas:Kretingos šventykla.JPG|Lurds


Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Kateguorėjė:Kretingas rajuons
Ebuola

300px|right|thumb|Ebuolas vėrosa mėkrapuortegrapėjė

**Ebuolas hemoragėnė karštėnė** (EHF, aba da vadėnama **Ebuola**) - baisė, tonkē mėrtėna infekcėjė. Lėga sokel **Ebuolas vėrosos**. Ebuola atrasta 1976 m., vuo tonkiausē ėšplėta 2014 m. 

Kateguorėjė:Lėgas
Terptautėnė kavuos organėzacėjė

miniatiūra|250px|right|ICO žemielapie:<br>

**Terptautėnė kavuos uorganėzacėjė** () nū 1963 m. vėikontė terptautėnė uorganėzacėjė, ėkorta dėrbont krūvuo so JTO, ana skatėn dėrbėma krūvuo terp kava importounontiu ė eksportounontiu šaliu.

Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
Bochotnica

**Bochotnica** () īr miestalis pėitrītiu Lėnkėjuo, Lioblėna vaivadėjuo, terp Pulavu ė Lioblėna. Par Bochotnica tek Bystra opalis. Īr 1076 gīventuoju (2014 metū doumenā). 

Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Octave Mirbeau

**Octave Mirbeau** (*Oktavės Mirbuo*) 1848 m. vasarė 16 - 1917 m. vasarė 16 d. Parīžios) - prancūzu rašītuos, intelektuals, eseėstos, krėtėks, ruomanėsts ė dramatorgs.

## Garsiausės kningas
* *Le Calvaire* (1886)
* *L'Abbé Jules* (1888).
* *Sébastien Roch* (1890).
* *Le Jardin des supplices* (1899).
* *Le Journal d'une femme de chambre* (1900).
* *Les affaires sont les affaires* (1903).
* *Farces et moralités*  (1904).
* *La 628-E8* (1907).
* *Le Foyer* (1908).
* *Dingo* (1913).
* *Combats esthétiques* (1993).
* *Combats littéraires* (2005).

## Nūruodas
* Société Octave Mirbeau.
* {fr} ''Dictionnaire Octave Mirbeau''.

Mirbeau, Octave
Luobezos

**Luobezos** (*Łobez*) īr miests šiaurėis vakarū Lėnkėjuo, Vakarū Pamarė vaivadėjuo pri Regas opės. Miestė 2019 metās gīven 10 066 žmuonis.

## Žmuonis

ImageSize = width:460 height:320
PlotArea = left:50 right:20 top:25 bottom:30
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = late
Colors =
  id:linegrey2 value:gray(0.9)
  id:linegrey value:gray(0.7)
  id:cobar value:rgb(0.2,0.7,0.8)
  id:cobar2 value:rgb(0.6,0.9,0.6)
DateFormat = yyyy
Period = from:0 till:11000
ScaleMajor = unit:year increment:11000 start:0 gridcolor:linegrey
ScaleMinor = unit:year increment:500 start:0 gridcolor:linegrey2
PlotData =
  color:cobar width:20 align:center
  bar:1680 from:0 till:800
  bar:1740 from:0 till:1191
  bar:1749 from:0 till:1339
  bar:1831 from:0 till:2443
  bar:1861 from:0 till:4756
  bar:1895 from:0 till:5187
  bar:1925 from:0 till:5994
  bar:1933 from:0 till:6947
  bar:1939 from:0 till:7310
  bar:1945 from:0 till:1710
  bar:1946 from:0 till:4144
  bar:1957 from:0 till:6026
  bar:1970 from:0 till:7355
  bar:1990 from:0 till:10953

PlotData=
  textcolor:black fontsize:S
  bar:1680 at: 800 text: 0,8 shift:(0)
  bar:1740 at: 1191 text: 1,2 shift:(0)
  bar:1749 at: 1339 text: 1,3 shift:(0)
  bar:1831 at: 2443 text: 2,4 shift:(0)
  bar:1861 at: 4756 text: 4,8 shift:(0)
  bar:1895 at: 5187 text: 5,2 shift:(0)
  bar:1925 at: 5994 text: 6 shift:(0)
  bar:1933 at: 6947 text: 7 shift:(0)
  bar:1939 at: 7310 text: 7,3 shift:(0)
  bar:1945 at: 1710 text: 1,7 shift:(0)
  bar:1946 at: 4144 text: 4,1 shift:(0)
  bar:1957 at: 6026 text: 6 shift:(0)
  bar:1970 at: 7355 text: 7,4 shift:(0)
  bar:1990 at: 10953 text:11 shift:(0)
  

## Burmistrā

## Spuorts

* MLKS „Światowid” - Futbols (V lige)

## Nūruodas
* www.e-łobez.pl

Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Edvinas Žalakevičius

**Edvinas Žalakevičius** (g. 1951 m. spalė 18 d. Klaipieduos miestė) - Lietovas vėikies ė pedaguogs, nuognē dėrb Klaipeduo, Lietovuo. Ons padėrb pedaguogėnios matuodos, katrien naudounamė kuožnuos dėinuos vāku edokacė̄juo ė specēliu oždoutiu vīkdėmou. Prisidė̄jė pri vāku psėkuoluogėjos tīrėmūs. Ons liōb dėrbt krūvuo so vakās, padedont aniem so edokacėjė, kāp so pagrīndo gīvenėmou ė atėitėis karjė̄rā. 

Kateguorėjė:Lietovuos pedaguogā
Omžėnē šalmenē

thumb|250px|Omžėnē šalmenē

**Omžėnē šalmenē** aba ***omžėns īšuols*** īr tuokė dėrvas šalmenē, katrėi stuov daugel metu. Tuokė žemės pluotā pasėdėrb mažne ketvirtadali svieta - apėm vēk vėsa Sėbėra, Monguolėjė, šiaurės Euruopa, Grenlandėjė, Aliaska, žėimiū Kanada, ciela Antarktėda. 

Tenās, kor glūd omžėnē šalmenē daras savuotėškė geoluogėnē rēškėnē - randas antborgas, pingā, gausoms ežeru ėr opiu. Ont tuokės dėrvas sonko pastatīdėntė truobsius, ba anėi pavasarė čieso diel patėžosės dėrvas pasėliousuo.

Kateguorėjė:Geuoluogėjė
Enrique Peña Nieto

**Enrique Peña Nieto** (g. 1966 m. lėipas 20 d.) Meksėkas  puolitėks, dabartėnis Meksėkas prezidėnts. Parėigas pradė̄jė ēt 2012 m. groudė 1 d. 

Kateguorėjė:Meksėkas prezidėntā
Trauklapis

thumb|200px|Plaukuotasā trauklapis
**Trauklapis** aba ***trauks, trauka laps, trauka žuolie, trauka kiaulelė*** (luotīnėškā: *Plantago*) īr žuolie, katra aug pėivūs, daržūs, ont takū. Prėgol astražėidiu augalū šėimuo. 

Ėšaug lėgė 60 cm, tor dėdlius, gīsluotus lapus, katrėi tink oždietė ont žaizduos. Žėids īr rūžava varpela. 

Žemaitėjuo aug dėdlėlapis trauklapis (*Plantago major*), plaukuotasā trauklapis (*Plantago media*), saurlapis trauklapis, saurlapis trauka laps (*Plantago lanceolata*) ė smėltīnu trauklapis (*Plantago psyllium*).

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Žuolės
Felipe Calderón Hinojosa

right|thumb|Felipe de Jesús Calderón Hinojosa

**Felipe de Jesús Calderón Hinojosa** (g. 1968 m. rogpjūtė 18 d.) Meksėkas puolitėks, 56-s Meksėkas prezidėnts. Parėigas ējė 2006 m. - 2012 m. 

Kateguorėjė:Meksėkas prezidėntā
Vicente Fox

right|thumb|Vicente Fox

**Vicente Fox Quesada** (g. 1942 m. lėipas 2 d.) Meksėkas puolitėks, 55-s Meksėkas prezidėnts. Parėigas ējė 2000 m. - 2006 m. 

Kateguorėjė:Meksėkas prezidėntā
Ernesto Zedillo

right|thumb|Ernesto Zedillo Ponce de León

**Ernesto Zedillo Ponce de León** (g. 1951 m. groudė 27 d.) Meksėkas akuonuomėsts, puolitėks, 54-s Meksėkas prezidėnts. Parėigas ējė 1994 m. - 2000 m. 

Kateguorėjė:Meksėkas prezidėntā
Carlos Salinas de Gortari

right|thumb|Carlos Salinas de Gortari

**Carlos Salinas de Gortari** (g. 1943 m. balondė 3 d.) Meksėkas puolitėks, Meksėkas prezidėnts. Parėigas ējė 1988 m. - 1994 m. 

Kateguorėjė:Meksėkas prezidėntā
Miguel de la Madrid

right|thumb|Miguel de la Madrid Hurtado

**Miguel de la Madrid Hurtado** (g. 1934 m. groudė 12 d. - m. 2012 m. balondė 1 d.) Meksėkas puolitėks, 52-s Meksėkas prezidėnts. Parėigas ējė 1982 m. - 1988 m. 

Kateguorėjė:Meksėkas prezidėntā
José López Portillo

right|thumb|José Guillermo Abel López Portillo y Pacheco

**José Guillermo Abel López Portillo y Pacheco** (g. 1920 m. bėrželė 17 d. - m. 2004 m. vasarė 17 d.) Meksėkas puolitėks, 51-s Meksėkas prezidėnts. Parėigas ējė 1976 m. - 1982 m. 

Kateguorėjė:Meksėkas prezidėntā
Astana

**Nursultans** īr Kazakstana suostėnė. Miests īr zars šalėis geuograpėnem cėntrė. Miests īr šalėp Ėšėma opėis.

## Istuorėjė
Miests ėkorts 1830 m. Senuojie gadīnie vadinuos Akmola, kon ėšvērtus ī „Baltė̄jė kapā“.

Šalėis suostėne palėka 1997 m. ožvadėnta **Astana**. Žuodis Astana rėišk „suostėnė“. 2018 m. parvadints Nursultana Nazarbajėva garbē.

## Demuograpėjė

Miestė gīven aple 700 tūkstontiu žmuoniu. Mėslėnama ī, ka aple 2030 metos Astanuo gīvens vēns mėlėjuons žmuoniū. 2010 m. lėipas 1 d. 65,2 % žmuoniu bova kazakā.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Kazakstana miestā
Juovars

thumb|200px|Juovars

**Juovars**, vo dā ožvadėnama kāp **jouda toupa** () īr dėdlis medis, katros Lietouvuo patsā aug netonkē, bet īr augėnams. Ožaug tonkiausē lėgė 20-48 m augštoma, kamėins lėgė 2 m storuma. Gīven 80-150 metu. Laja platė, vešli, žėivie pėlka vuo jouda.

Juovarā aug pri opiu kronta, anėm patėnk, ka būtom daug švėisuos, šėlomuos ė driegnoma.

Kateguorėjė:Medē
Tuopolis

[thumb|200px|Tuopolis ([Pajūris)]]

**Tuopolis**, aba da **balta toupa, tuopelie, tuopelis, tuopuolis** () īr dėdlis medis, katros aug vėsuo Lietovuo. Augštoma būn 16-27 m, čiesās - vėrš 40 m, kamiena apjėmims 1,5-3 m. Vainėks augštos, dėdlis, žėivie pėlkšvā žalė, atsilopėniejus. Balondė mienesi ved pūkoutus žėrgėnus. 

Tuopuolē aug pri opiū, ežerū, anās tonkē apsuodėn kelius. 

Kateguorėjė:Medē
Potėns

thumb|250px|Potėna ougas

**Potėns, putėns** () īr stambuoks krūms, katros ožaug 2-4 m augštoma. Patsā aug tonkiausē šalep opiu, ežerū, bet nuognē tonkē žmuonis ano sodin pri namū, suodnūs. Gegožė ė bėrželie pasipil baltās, kvepantēs žėidās, vuo ant rodėnė sunuokin rauduonas, jiedamas ougas. Anas īr kartės, bet pu šalnū kartielis ėšēn ėr anas galėm jiestė, dėrbtė ėš anū liekvarstus, ougėinės. 

Kateguorėjė:Medē
Kateguorėjė:Ougas
Glousnė

thumb|250px|Glousnė

**Glousnė** aba ***glousnės*** () īr kresnos medis, katros aug tonkiausē pri opiū, ežerū, tvankėniū, bet žmuoniū suodėnams pri nomū, parkūs. Šakas nuognē ėlgas, tēvas, tonkē sėik lėgė pat žemės. Medėina tropantė, nesonkē nulūžt.

Vėina ėš glousnės rūšiū baltglousnis ī. Dalės glousniu, katruos aug kap krūmā, vadėnamas blindėm, karklās, žilvītēs. 

Kateguorėjė:Medē
Timpu

**Timpu** īr Butana suostėnė. Miestė 2017 m. gīvena mažne 115 tūkstontē žmuoniu. 

Miests īr aukštā Hėmalaju kalnūs, 2320 metrā vėrš jūras līgiaus.

Timpu īr Butana akanuomėnės cėntros, miestė sokorama aple 45 pruoc. šalėis BNP. Magtīngs hėdraenergėtėkas sektuorios, aple 90 pruoc. ėšdėrbamas alektras energėjės aksportounama i Indėjė.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Butans
Taškents

**Taškents** īr Ozbėkistana suostėnė ė dėliausės miests, katram gīven aple 2 mėlėjuonā žmuoniu. Miests īr rītū Ozbėkistanė, oazie, šalėp Čėrčėka opės.

1966 m. Taškente notėka baisos žemės drebiejėms. 1991 m. Taškents palėka liousa Ozbėkistana suostėnė.

Kateguorėjė:Suostėnės
Došanbė

**Dušanbė** ī Tadžikistana suostėnė ė dėliausės miests. Miests sosėkūrė 1925 m. kėšlaka vėituo.
Nū 1929 m. palėka Tadžikistana suostėne. Nū 1929 m. lėgė 1961 m. dėktatuoriaus ė tautū ė paprastū žmuoniu žodėka J. Salėna garbē miesta liōb vadīnt Stalinbado. Daba miestė gīven aple posė mėlėjuona žmuoniu.

Dušanbė dėrb šmuots aukštū muokīklu, tētrā.

Kateguorėjė:Suostėnės
Virats

**Virats** (, ) ī miests vėdorė Suomėjuo. Ons īr 140-s palē žmuoniū skaitlio Suomėjės miests, 2014 m. Anemė gīven 7197 žmuonis. 98,5 pruoc. žmuoniū īr suomē.

## Istuorėjė
Virats spierē auga XX omžiaus vėdorie. Miesta tėisės gava 1977 m., vuo tėisė rėngtė torgos toriejė trejė metā lėgė tuo (1974 m.).

Miesta garbē Marsė īr vėins krateris ožvadīnts Virato.

Kateguorėjė:Suomėjės miestā
PewDiePie

[miniatiūra|PewDiePie [2015 m. ]]
**PewDiePie** - žaidėmū kuomentatuoriios ė vluogeris ėš Švedėjės. Anuo kanals YouTube 2014 m. palėka patiu vėizamiausiu kanalu ė ons torė̄jė dėdliausė skaitliu abuonėntu. Lėgė 2014 m. groudė mienesė anuo kanals bova parvėiziets 7,2 mėlėjuona lėiko.

## Asmanėnis gīvenėms
PewDiePie tėkrs vards īr 
Felix Arvid Ulf Kjellberg. Ons gėmė 1989 m.  Ėlga laika nū gėmėma gīvena Švedėjuo, bat pradiejės YouTube vluogerė karjiera parsikielė i JK.

Kateguorėjė:Švedėjės žmuonis
Kateguorėjė:YouTube kanalā
The Interview (2014 kėns)

**The Interview** - 2014 m. JAV padėrbėma kėns. Fėlmė vaizdiounama, kāp JAV žiornalėstos krūvuo so sava geriausio prietelio, katrs īr da ė anuo TV laidū pruodioserės, keliaun i Šiaurės Kuorėjė pajimt ėntervio ėš ton šalėis dėdktatuoriaus. Anūs ožsionda JAV CŽV, ka anie nonoudīto ton dėdktatuorio.

## Kuontraversėjė

Ton filma ėšlēdėms dėdlē naprėtėka Šiaurės Kuoriejės valdē. Anie mėslėn, ka ton films negatīvē vaizdioun anū valstībė ė valduova. Anie ožpruotestava kėna ėšlēdėma Jongtinies Tautuos ė pagrāsėna JAV, ka anuos tor nelēst ton fėlmou pasėruodīt. Bat nieks ton filma naoždraude ruodī i ons pasėruodė JAV ė kėtuos valstībies. Ofėcēlē ons īr oždrausts Šiaurės Kuoriejuo ė Rosėjuo.

Films dėdlē prėtėka JAV vėizietoujam, par pėrma kėna pasėruodėma dėna kėns sorīnka mėlėjuona JAV duolieriu. Kėna biodžets īr 44 mėlėjuonā JAV duolieriu. 

Kateguorėjė:filmā
Ēriks Niedra

**Ēriks Niedra** (1961 m. gegožė 28 d. - 2014 m. groudė 20 d.) bova Latvėjės dėskžuokiejos ė žiornalėsts. XX o. 9-am dešīmtmetie liob būt dėskžuokies dėskuotekuos. 1990 m. atėdarė radėjė stuoti "Radio Rīgai" ė bova anuos pruogramu dėrektuorios. Ton radėjė vieliau palėka Easy FM. 

Kateguorėjė :Latvėjės žmuonis
Bruoka onėversėtets

**Brock University** (Bruoka onėversėtets) - onėversėtets Santa Katarėnsė, Ontarėjė valstėjuo, Kanaduo.

Onėversėtets ėkorts 1964 m. Ožvadīnts generuola Brock garbē.

Kateguorėjė:onėversėtetā
Kateguorėjė:Kanada
Kengirs

**Kengirs** - suoda vėdorė Kazakstanė. Suovietėnie gadīnie čėštās bova sonkiūjū darbū kalėjims, tremtėis vėita. Ton kalėjimė bova laikuomė aple 5200 žmuoniū . 1954 m. vasara notėka kalėniū sokėlėms. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Kazakstana miestā
Armienėjės drams

**Armienėjės drams** - uofėcēlė Armienėjės valiota. Pats žuodis "dram" armienu kalbuo rėikš pėnings.
Pėrmė dramā Armienėjuo bova nū 1199 lėgė 1375 m. Dabartėnē dramā i apīvarta ėšlēstė 1993 m. lapkristė 22 d.

## Nūruodas
* 

Kateguorėjė:Valiota
Gontėns (opės)

**Gontėns** īr opalis Skouda rajuonė, Loubas ėntaks. Prasėded šalep Īlakiu, tek palē keli Mažeikē-Skouds. Itek i Louba Mažūsiūs Rūšupiūs. 

Pri Gontėna tīšk Šmituos versmie.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Pečios

thumb|250px|Pečios

**Pečios** (kėtāp ***kruosnės, kruosnė, kakalis***) īr dākts, bodavuojams tonkiausē truobuos vėdou, skėrts ognėis degėnėmou. Pečios dėrbams ėš muolė, plintu, metala, aptaisoma šamuoto, betuono. Korėjontėis ognē pečios sošīl ėr ėm šildītė vėsa truoba. Ont anuo īr gaminams jiedis, anou vėdou īr dounkėpė. Vėršom pečė būn rieklės, ont katrū džiaustuomė apriedā, skodorā, malkas. 

Žemaitėjuo nu XVI o. bova senuobėnė vėrīklė - mūris: koba skvarmuos, so īdaubėmo ognē degėntė; padėrbams ožpečkie, kamėnė, čiesās prīmenie.

Pečē atsėrada ėš ognēvėitiu ė kamėnū (žėdėniū). Vuo dabā pečius daugomuo pakeitė cėntrėnis šėldīms.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Kateguorėjė:Ognės
Džordžtauns

**Džordžtauns** ī Gajanas suostėnė, dėdliausis miests ėr ousts šaleis šiaurie, šalėp Atlanta vuondenīna. Miests ėkorts 1781 m.
 
Anou ėkūrė onglā, vuo 1784 m. miests pakliova i uolandū valdė.

## Ožvadėnėms

Miesta ėkūrė onglā anou ožvadėna Džuordžtauno karaliaus Jorgė III garbē.

Kateguorėjė:Suostėnės
Romonėjės liėjė

**Romonėjės liėjė** - Romonėjės valiota. Naujuojė liėjė Romonėjuo pradieta naudout 2005 m. lėipas 1 d. Toukart bova kėitama senuojė liėjė i naujė santīkio 1 pri 10000.

Kateguorėjė:Valiota
Aktau

**Aktau** (onkstiau vadėnas **Ševčenka**) ī miests vakarū Kazakstanė. Tas īr pats glabniausis šalėis ousts pri Kaspėjės jūras. Aktau ėšvertos ėš kazaku kalbuos rēšk 'balts kalns'. 2009 m. miestė gīvena 166 962 žmuonis.

Miests tor palėkt glabno torėzma cėntro.

Kateguorėjė:Kazakstana miestā
Okrainas hrėvna

**Okrainas hrėvna** - ofėcēlė Okrainas valiota. Pėrma lėika hrėvas ivestas 1918 m., vuo ontra lėika 1996 m. siejės 2 d. 

Kateguorėjė:valiota
Kateguorėjė:Okraina
Rainiū žodīnės

**Rainiū žodīnės** — suovietu nosėkaltėms prīš Žemaitėjės ė Lietovuos žmuonis. Tonkart 1941 m. nakti ėš bėrželė 24 i 25 dėina Raudonuojė Suovietū Sājongas armėjė krūvuo so NKVD mūčėjė ė nožodė nīkou nakaltos 73 Žemaitėjės ė Lietovuos žmuonis. Akcėjē vadovava Petros Ruslans.

## Žmuoniū mūčėnims

Tuos mūčīnės ė žodīmā bova dėdlē žiauros — sovietu rauduonuojė armėjė Žemaitėjės ė Lietovuos žmuonėms parpjuovė pėlvos, ešdūrė akės, ėšmaišė smaganės, nupjuovė lītėis uorganos ė kėtēp mūčėna nīkoum nakaltos žmuonis. Ton bova padėrbta, ka vėsė kėtė Žemaitėjės ė Lietovuos žmuonis dėdlē bėjuotom suovietu. 

## Suovietu aukas
Suovietā nakentė pruotīngu žmuoniu, katrėi gīvena Žemaitėjuo ė Lietovuo. Rainiūs anie nomūčėna ėntelektoalos, tėisėnėnkos, muokītuojos, konėngos ė kėtos pruotėngos žmuonis. Krūvuo nokankėntė ė ėšžodītė 73 nīkoum naprasėkaltė žmuonis. Suovietā anos ožvadėna *liaudėis prėišās*.

Kateguorėjė:Suovietu nosėkaltėmā LietovuoKateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė
NKVD

**NKVD** *vėdaus rēkalu liaudėis kuomėsarjats* - Souvietu Rosėjės ė Suovietu Sājonguos rapresėnė stroktūra, katra kuovuojė prīš patiuos žmuonis ė uokopoutu kraštū žmuonis, anūs mūčėna, tėisė ė žodė.

## Istuorėjė
NKVD ėkorta 1934 m., oždarīta 1954 m.
Dėdlē daug nosėkaltėmu prėdėrba prīš žmuonis pat vaina.

## NKVD vėikla Lietovuo ė Žemaitėjuo
NKVD prėdėrba šmuota ėškadu Lietovuos žmuoniem. NKVD kuovuojė prīš Lietovuos partėzanos. NKVD darboutuojē žodė, mūcėna, pėivartava, tīčiuojės, vuogė maista, triemė paprastos Lietovuos ė Žemaitėjės žmuonis. Ton pavīzdīs īr NKVD uorganėzoutas Rainiū žodīnes, koumet NKVD Rainiū mėškelie, šalėp Telšiū nomūčėna ė ėšžodė 73 nakaltos Lietovuos ė Žemaitėjės žmuonis.

Kateguorėjė:TSRS
Forbes

**Forbes** - JAV lėidības ė žėniasklaidas kuompanėjė, katron nū 1917 m. lēd autuorėtėtėnga versla žornalo "Forbes".

## Rētėngā
Forbes žornals tonkē sodara baguotū žmuoniū ė magtīngū fėrmū rėitėngos.

Kateguorėjė:bėndruovės
Aivars Abruomavėčė

**Aivaras Abromavičius** (žem. - *Aivars Abruomavėčė*, g. 1976 m. groudė 21 d.) - 15-s Okrainas akuonuomėkas vīstėma ė prekības ministros (2014-2016 m.) Ons īr lietovis, gėmės Vėlniou. 2004 m. apsėžanėjė so okrainėitė ėš Duonecka, tor 3 vākos. 2014 m. groudė 2 d. gava Okrainas pėlėitībė, ka galietom dėrbtė Okrainas ministro. Dēvė žėnuotė aple sava atsėstatīdėnėma 2016 m. vasarė 3 d. 

Kateguorėjė:Okrainas akuonuomėkas vīstėma ė prekības ministrā
CANA

Afrėkas plaukėma federacėjė (CANA) - Afrėkas žemīna šaliū plaukėma federacėjė, ėkorta 1970 m.

2015 m. federacėjuo prėgolė 43 narės, katruos īr paskėrstītas i 4 gropis. 

CANA prėgol prī Svieta plaukėma federacėjės FINA.

Kateguorėjė:spuorts
Anatolėjos Maksiuta

**Anatolėjos Maksiuta** () (g. 1963 m. bėrželė 15 d. - Okraėnas akanuomėsts, nūg 2012 m. balondė 5 d. lėgė 2014 m. spalė 16 d. bova Okraėnas akanuomėkas vīstėma ė prekības mėnėstrs.

Kateguorėjė:Okraėnas akanuomėkas vīstėma ė prekības mėnėstrā
Veru

**Veru** () ī miests pėitrītiu Estėjuo, šalėp Tamolas ežera. Ton īr Veru etnuograpėnė regijuona cėntros.
Miestalie vėitėnē rokounās veru kalba, dėrb Veru kalbuos ė koltūras cėntros.

Kateguorėjė:Estėjės miestā
Keila

**Keila** ī miests Estėjuo.
Tas īr 16-s palē žmuoniū skaitlio miests Estėjuo. Ož 14 km i vakarū šmuota nū miesta īr dėdliausės Estėjės Amarė karėnis uora ousts.

Keilas kaimalės ėkorts zars prī tūkstonti metu, šalės Keilas opis.

Kateguorėjė:Estėjės miestā
Daugālē

**Daugailē** (*Daugailiai*) īr miestalis Otenuos rajuonė, 18 km šiaurėis rītūsp nu Otenuos, pri Indrajū ežera. Seniūnėjės cėntros. Stuov Šv. Ontana Padovėitė bažnīčė, muokīkla, bėbliuoteka, ondens malūns, paštos. Šalep stūksa do Daugailiu pėlēkalnio. 

Praēn vėiškel's Kauns–Daugpėlis.

## Istuorėjė

1254 m. pri Daugailiu stuoviejė lietoviu pėlės. 1685 m. pabudavuota pėrmuojė bažnīčė.


File:DaugailiaiB1.jpg|Bažnīčė
File:Daugailiai mok.jpg|Muokīkla
File:Daugailiai plkn.jpg|Pėlēkalnis
Daugailiai COA.png|Herbs


Kateguorėjė:Otenuos rajuona gīvenvėitės
Narva

**Narva** ī miests rītū Estėjuo.

Narvuo gīven dėdlē gausē rosā, estu īr tėk aplė 3 pruoc.

## ŽIV epėdemėjė
Aple 2000 m. Narvuo baisē grētā jiemė plėst ŽIV. Daba miestė īr vėins dėdliausiu ŽIV ėnfėkoutu žmuoniū skaitlios Estėjuo.

## Istuorėjė
Lėgė II svieta vainuos Narvuo gīvena daugumuo estā, bat par kara miests zars vėsos bova sonaikints. Daug žmuoniū žova aba pabiega. Pasėbėngos karou ė Tarību Sājongā ožjiemos miesta valdė nablēda estam grīžt ė gīvent Narvuo.

Kateguorėjė:Estėjės miestā
Ožpalē

**Ožpalē** (*Užpaliai*) īr miestalis Otenuos rajuonė, 17 km šiaurėp nu Otenuos, pri Švėntuosės opės. Seniūnėjės cėntros. Stuov Šv. Trejībis bažnīčė, Šv. Nikuolaujaus cerkvė, gėmnazėjė, bėbliuoteka, ondens malūns, moziejos. Šalep stūksa Ožpaliu ė Šeimīnėškiu pėliakalniu. 

## Istuorėjė

Ožpalē mėnavuojamė nu XIV omžė. Senuobie tenās stuoviejė lietoviu pėlės.


File:Užpalių seniūnija.JPG|Seniūnėjė
File:Užpalių centras.JPG|Cėntros
File:Užpalių cerkvė.JPG|Cerkvė
File:Knygnešio namas Užpaliai.JPG|Kningnešė Jūzės Baranauska noms


Kateguorėjė:Otenuos rajuona gīvenvėitės
Elon Musk

**Elon Reeve Musk** – ėš PAR kėlė̄s JAV ė Kanadas inžėnierios, vaduovs ėr investoutuos. Ons ikūrė ė vaduovaun kuosmuosa bėndruovē SpaceX, alėktrėniu mašėnu kuorpuoracėjā Tesla, saulės energėtėkas kuorpuoracėjā, toneliu grėižėma kuompanėjā.

## Gīvenėms
Jaunīstie ons parsėkielė i Kanada ėš PAR, vuo pūton parsėkielė i JAV. Ons sokūrė *PayPal* apmuokiėjėma sėstema ėr anou pardavė, paskom ons investava sava oždėrbtus pėningus, magtīnga sorėzėkava, jiemė dėrbt prī Space X ė Tesla pruojėktu.

Ons īr dėdlē ėšsėlavėnė̄s, daug skaitontis knīngas, sonkē ė daug dėrbontis žmuogos.

Elon Musk tėrb truopnē daug, čiesās mėigt darbė, ka stotaupītom laika. Ons ī pasakės: "Dikuo darbėninkā torietom vargt, jē galbuosės bėndruovės vaduovs pabiega i atuostuogūs?". 

Kateguorėjė:JAV žmuonis
SpaceX

**SpaceX** - JAV kuosmuosa transpuortavėma kuorpuoracėjė. Ėkorta bova 2002 metās. Anuos ėkūries ė vaduovs īr Elon Musk.

Kuorpuocacėjė dėrb dėdlē siekmėngā, tonkē gaun NASA ožsakīmos ė gaben pkruovėnios i terptautėne kuosmuosa stuoti.

Kuompanėjės vėzėjuo īr keliavėms i Marsa planeta, vuo kuompanėjės vaduovs tokoun, ka da anuo patėis gīvenėmė atēs gadīne, ka ons patd noskrės so SpaceX kuosmuosa laivo i Marsa. 

Kateguorėjė:JAV bėndruovės
Elva

**Elva** – miests pėitrītiu Estėjuo.

## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1938 m.

## Nūruodas
* Miesta uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:Estėjės miestā
Terva

**Terva** ī miests pėitū Estėjuo, šalėp sėinas so Latvėjė.

## Istuorėjė
Miesta tėisės gava 1927 m.

## Nūruodas
* Miesta uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:Estėjės miestā
Mentiū klėntėis sosėtelkėms

thumb|250px|Mentiū klėntėis sosėtelkėms

**Mentiū klėntėis sosėtelkėms** - klėntės sosėtelkėms Akmenės rajuonė, šalėp Mentiū suodas.

## Istuorėjė
Sosėtelkėms pradiets ekspluotout 1934 m. 

Kateguorėjė:Lietovuos geuograpėjė
Tapa

**Tapa** ī miests šiaurės Estėjuo.

## Istuorėjė
Tapas suoda žėnuoma nū XIII o.

## Nūruodas
* Miesta uofėcēlė svetainė

Kateguorėjė:Estėjės miestā
Ardo Hansson

**Ardo Hansson** (g. 1958 m. lėipas 15 d. Čėkaguo, JAV) - estū kėlėma JAV ė Estėjės akanuomėsts. Ons bėngė Harvarda onėvėrsėteta. Tor muokslū daktara laipsni. Ardo bova palėkės geriausē apmuokamo Estėjės valstībės tarnautuojo. Ons gerā muok rokoutėis estu ė onglū kalba, da mėzernā muok rokoutėis prancūzo ė švedu kalbuom.

Ons dėrba Svieta bankė, bova atsakings ož vėsuos Rītū ė Centrėnės Euruopas rēkalos.

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Dainios Razauskis

thumb|200px|Dainios Razauskis
**Dainios Razauskis–Daukīnts** (gėmės 1960 metās) īr nu Žemaitėjės (Žarienu) kėlėma Lietovuos muokslėninks, habėlėtouts muokslu daktars. Ons īr vėins patiūm dėdliausium baltu mėtuoluogėjės žėnuovum. Tēpuogė rašītuos, verties, vierotīrėnėnks ī.

Dainios Razauskis bengė Vėlniaus onėversėteta matematėkas ėr ėnfuormatėkas fakolteta. Paskom muokies Rosėjuo, pas svietė žėnuoma indoeuropėitiu muoksla žėnuova Vladėmėra Tuoporova. 2005 m. apgīnė muokslu daktara disteracėjė „Mėtuoluogėniu sāvuoku leksėnė-semantėnė analėzė: „žovėis“ sėmbuolėka baltu-slavu tradėcėjuo (veizont i indu-iranienu doumenis)“.

Ons muokėn lietoviu viera ė mėtuoluogėjė Vėlniaus onėversėtetė, nug 2007 dėrb Lietoviu literatūras ė tautuosakas ėnstetotė. Īr žornala „Liaudėis koltūra“ vīriausis redaktorios.

Anuo vāks īr Duomonts Razauskis (žīmos mozėkonts, puoėts).

2016 m. Dainios Razauskis apduovenuots Juona Basanavėčė premėjė.

## Darbā

* *Ryto ratų ritimai: Pagrindinio kosmologinio modelio rekonstrukcija su etimologiniais priedainiais* („Rīta ratu rėtėmā. Pagrėndėnė kuosmoluogėnė muodelė rekonstrokcėjė so etėmologėnēs prīdainēs“), Vėlnios: Pradai, 2000. 229 p.
* *Vėjūkas: Lietuvių vėjo demono vardo ir įvaizdžio rekonstrukcija, atsižvelgiant į vieną skitų atitikmenį (osetinų wæjug / wæjyg)* („Viejūks: Lietoviu viejė demona varda ėr isėvaizdavėma rekonstrokcėjė, veizėnt skėtu atėtėkmeni (uosėtėnu wæjug / wæjyg)“). Vėlnios: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 2004. 205 p.
* *Vytis simbolikos požiūriu: Baltas raitelis su iškeltu kalaviju raudoname lauke* („Vītis sėmbuolėkas paveiza: Balts raitėlis so ėškelto kalavėjo rauduonam laukė“). Vėlnios: Aidai, 2008. 81 p.
* *Krosnis mitologijoje* („Kakalis mėtuoluogėjuo“). Vėlnios: Aidai, 2011. 388 p.
* *Maironis: Praamžės tradicijos dainius* („Mairuonis: praomžės tradėcėjės dainios“, 2016 m.)
* *Mitiniai vaizdiniai Donelaičio „Metuose“* („Mitėnē vaizdėnē Duonelātė Metūs“, 2017 m.)
* *Bažnyčia, prasmegusi Kulionių piliakalnyje* ("Bažninčė, parsmegos Koliuoniu pėliekalnie", 2017 m.).
* *Vytis ir Gediminaičių stulpai simbolikos požiūriu* („Vītis ė Gedėmėnātiu štolpā sėmbuolėkas paveiza“, 2018 m.).
* *Sielos namai: Namų samprata ir vertinimas dvasinėje tradicijoje* („Dūšės nomā: Nomu suoprata ė vertėnėms dvasėnie tradėcėjuo“, 2021 m.)

## Nūruodas
* Dainios Razauskis. Lietoviu Dievs
* Mitėnė pasaulievaizdė tīrėmā: prīeiga

Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Kateguorėjė:Lietovuos muokslėnīnkā
Skuonė

**Skuonė** - truopniausē i pėitus esontė Švedėjės grapīstė. Anuos robežē atėtink istuorėnė Skuonės regėjuona terėtuorėjė. Ton regėjuona žmuonis tonkē rokounas so vėitas Skuonės tarmė, katra īr tonkē sonkē soprantata kėtū Švedėjės regėjuonu žmuonim. 

## Akanuomėka

Skuonie īr dėdlē gerā ešvīstīts žemės ūkis. Regėjuona ožaugėnamė geriausė derlē Švedėjuo.

Kateguorėjė:Švedėjė
Kražiu seniūnėjė

**Kražiu seniūnėjė** – seniūnėjė Kelmės rajuona vakarūs, cėntros – Kražē.

## Gīvenvėitės



Kateguorėjė:Kelmės rajuona seniūnėjės
Tepretėškė

**** () - gīvenvėitė Šiauliū rajuonė, Bobiū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniū.

Kateguorėjė:Šiauliū rajuona gīvenvėitės