open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rūta Vainienė

miniatiūra

**Rūta Vainienė** (g. 1968 m. rogpjūtė 10 d. Vėlniou) - akuonuomėstė, Lietovuos ė Vėlniaus puolėtėkė, neprėgol joukē partėjā.

## Biuograpėjė
1991 m. bėngė Vėlniaus onėversėteta, akuonuomėstė. 1990–2004 m. Liousuosės rinkas ėnstėtota (LLRI) darboutuojė, vėceprezėdentė, LLRI ekspertu kuomandas vaduovė (1999–2004 m.), asuocėjouta ekspertė (2004–2008 m.).

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Biodžets

**Biodžets** () – liešu aba kėtū materēlėniu resorsu vėsoma, skėrta dėspuonavėmou; plans, vagol katron bus skėrstuomas (uorganėzacėjės, kėtuos rūšėis sobjekta, pvz., namu ūke) resorsā atėtėnkamuom (sobjektu) ėšlāduoms. Tonkiausē nomatuomė biodžeta resorsā – pėnėngėnės liešas (pėnėgā). Uorganėzacėne prasme tēp pat gal būt kėtoukie resorsā (kāp čiesos, energėjė, darbs ė kt.).

Kateguorėjė:Fėnansā
Skuola

**Skuola** — pėnėngėnė prīvuolė, katron tor ivīkdītė debituorios kredėtuoriaus atžvėlgio; pėnėngėnė prīvuolė, tortėne ėsiparēguojėma ėšraiška, dīdoms; grāžėnėmou pajimtė pėnėngā aba kėts daikts. 

## Rūšīs

* Nacėuonalėnė skuola
* Valstībės skuola
** Vėdėnė skuola
** Ėšuorėnė skuola
* Monėcėpalėnė skuola
* Imuoniu skuolas
* Namu ūke skuola
* Asmenėnė skuola

Kateguorėjė:Fėnansā
Kvatrėns

**Kvatrėns** - (, ėš  'ketorė denarā') smolkos varė aba sėdabra italėšks cedelioks, kalta šmuotė Italėjės valstībeliū XIV-XVII o. Dėdliausē žėnuomė liōb būt Puopiežiaus valstībės kvatrėnā.

Kvatrėns nabnauduots nū 1861 m., kūmet bova sovėinīta i krūva Italėjė, ton gadīnie pradieta nauduotė Italėjės lėra.


File:Quattrino Macerata.jpg|Bėluonėnis Maceratas kvatrėns, svuorės 0,66 g. Lēsts aple 1447-1471 m.
File:1603-quattrino-milanese.jpg|1603 m. Mėlana kvatrėns. 
File:Ferrara-Stemma - Quattrino del 1381.jpg |1381 m. kvatrėns.
File:Quattrino Ancona.jpg|XIV o. Ankuonas kvatrėns. (Skersmou 17 mm, svuorės - 0,54 g).


Kateguorėjė:Cedeliokā
2011 m. Uosla atakas

**2011 m. Uosla atakas** bova spruogėmā Uoslė, Norvegėjuo 2011 m. lėipas 22 d. 15:26 CEST (13:26 UTC) dvījūs vėitūs sospruogdėntė vīriausnībės bodīnkos ė kėtė vīriausnībės bodīnkā , pū ton bova šauduoma Utøya saluo.

## Šaudīmā Utøya saluo
Pū 2 adīnū nū spougėmū Uoslė, Anders Behring Breivik Utøya saluo, esuntiou ož 40 km i šiaurės vakarū šmuota nū Uosla, pradiejė šaudītė ė vėsos pasėtaikiūsios žmuonės, daugiausē vākos ė nožodė mažiausē 87 vākos. Ons bova apsėriedėjis, kāp puolėcėjės parėigūns ė paprašė vākū atēt artiau anuo ė ton pradiejė i anūs šaudīt .

## Rēkcėjė svietė
Zars vėsas svieta valsībės atsiuntė ožuojautas Norvegėjės valdē ė žmuonims.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Notėkėmā
Kamau uora ousts

300px|thumb|Kamau uora ousts
**Kamau uora ousts** (IATA kuods: CAH, ICAO kuods: VVCM) īr uora ousts Vietnamė, uora ousts ož 2 km nū Kamau miestalė, ož 360 km i šiaure nu Hošėmins, 2100 km i pėitos nu Hanuojaus. Uora ousrs atėdarīts 1930 metās. Uora ouste regolerē skrend uora bendruovė Vietnam Airlines. Ėš uora ousta galėm noskrėstė i Hošėmina.

Kateguorėjė:Vietnama uora oustā
Pīmpė

thumb|250px
**Pīmpė** (da ***gīvė, pīmpis***, ) īr paukštis, katros prėklaus siejėkėniu šeimā (*Charadriidae*). 

Kūns īr lėgė 32 cm, sver' 200–260 g. Ont galvuos tor ėlga kouda (patelės kouds trompesni ož patėna). Kūna vėršotėnė posė īr žalsvā jouda. Gerklie ė kakla prėikėnė dalė joudas, žondā balti īr. Oudega balta so plate jouda jousta ont gala. Maži paukštokā blankesniū spalvū, nego suaugi. Snaps jouds, kuojės rauduonas. Pīmpė īr trompiauses kuojės torėntis siejėkėniu šeimuos paukštis.

Lietovuo pīmpės skraid nu onkstīva kuova. Ėšskrėdėma praded vėdorvasari, bat nedideli polkā laikas lėg spalė. Žėimuo Šiaurės Afrėkuo, Indėjuo, Kėnėjuo. 

Miegst atvėrus pluotus, pėivas, ganīklas, dėrbamus laukus. Lėzda suk ont žemės, atvėruo vėituo. Ded 4 grūšės skvarmas keušios, katrėi īr žalsvi, ėšmargīti nerīškiuom plėmėm. Peri 24-26 dėinas. Ėšved vėina vada. Nuognē triokšmingā ė zlastingā gin lėzda nu bikuokiu isėbruoveliu. 

Pīmpės jied bestoborius. Īr nuognē guvus, tonkē skraid, kučiuojas uorė, skardē klīk „gī-vi-gī-vi“

Kateguorėjė:Paukštē
Aktė

**Aktė** (tork. akçe; uosman. آقچه) XIV-XIX o. sėdabrėnės cedelioks, ons liōb būt glabniausės Uosmanū imperėjės pėnėngs.

Žuodis  kėlis ėš  'balts', palē Bėzantėjės sėdabrėne aba bėluonėnė cedelioka aspruona, platē nauduota  regėjuonė, katrs pū ton palėka Uosmanū imperėjė. Onglėškā akte tonkē vadėn . 

## Šaltėnē

## Nūruodas
* Tėnklopės aple Uosmanū imperėjės cedeliokos.

Kateguorėjė:Cedeliokā
Paisa

**Paisa** (ongl. *paisa*, dgs. *paise*) - smolkos pėnėngėnis vėinets Indėjės regėjuonė (Indėjuo, Pakėstane, Nepalė ė Bangladešė). Brėtu valdīma gadīnie žuodis paisa 'paisa' tonkē liōb rašuoms *pice*.


File:PAK014.JPG|1 Pakėstana paisa (1972 m.)
File:5_paise_1965.jpg|5 Pakėstana paisas (1965 m.)


## Naujuoses paisas
Naujuojė paisa īr līgi:
* 1/100 ropėjės (Indėjė, Nepals, Pakėstans)
* 1/100 takas (Banglodešos). Bangladeše paisa vadėnas *poiša* ().

Kateguorėjė:Cedeliokā
Švėntuosės ousts

thumb|270px|Švėntuosės ousts 2010 m.

**Švėntuosės valstībėnis jūrū ousts** aba truopnē **Švėntuosės ousts** () Lietovuos jūru ousts, nuosavībes tėise prėgolontės Lietovuos valstībē. Ousta stēgie īr LR Vīriausnībė. Ousta pratek opė Švėntuojė.

## Paskėrtis
Ousta paskėrtis:
* aptarnautė pramuogėnios, mažūsiūs ė spuortėnios laivos;
* aptarnautė žvejības laivos;
* aptarnautė nedėdlios jūru kroėzėnios ė ro-ro kelėivėnios laivos;
* aptarnautė Lietovuos Respoblėkas valstībės sėinas apsauguos tarnības laivos, specēlėzoutos gelbiejėma, ėšsėliejosės naptas sorėnkėma, prīšgaisrėnes ėr jūras aplėnkuos apsauguos, laivības ė žvejības kuontruoles, kėtu valstībės instėtocėju laivos;
* aptarnautė Būtėngės naptas termėnala pagelbėni laivīna ėr avarėju lėkvėdavėma prėimuones;
* atlėkt pėrminu žuvu apduoruojėma, plėtoutė prekība.

## Istuorėjė
Ousta atkūrėma vēksmu plana soderėna Klaipiedas valstībėne jūru ousta dėrekcėjė ė Palanguos miesta savivaldībė.

2008 m. bėngtė parengemė̄jė ė prīšpruojektėnē darbā. 2009 m. parengta ousta galėmībiu stodėjė. 2010 m. bėngta inžėnerėne geuoluogėne kartuograpavėma pruograma ėr arkeuoluogėnē tīrėmā. 2011 m. bėrželė 11 d. ousts pradiejė dėrbt.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Oustā
Brėmerhafens

**Brėmerhafens** (vuok. *Bremerhaven*, 'Brėmena ousts', *der Haven* – ousts) ī oustamiestis šiaurės vakarū Vuokītėjuo. Miests īr liousos ė neprėgol apskrėtē (vuok. *kreisfreie Stadt*). Brėmerhafens īr dėdlē glabnos Vuokītėjės ekspuorta ousts. Krūvuo su Brėmena miestu, katros īr ož 60 km i pėitus sodara Brėmena ferderalėnė žemė.

Kateguorėjė:Oustā
Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
Palonguos ousts

**Palonguos ousts** - ousts, katrs bova Palonguo, Žemaitėjuo, Lietovuo.

## Istuorėjė
XV–XVII o. Palonga liuob būt glabniausės Lietovuos ousts.

Nūg 1705 metu ousts prekībā nabanauduots. 

XVII omžiou šmuots vakarėne miestale šmuota buva ožpostīts. Ton gadīnie smielio bova ožnešts vėsas Palonguos ousts.

XIX omžiou Palonguos ousts miegėna atgaivīnt grapā Tėškevėčē, bat prīplaukas dogns bova jūras bangu ožnešams smielio. Ousts nabtėka laivībā. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Oustā
Nigerė-Kuonga kalbas

450px|mini|Nėgere-Kuonga kalbu ėšplėtėms Afrėkuo

**Nigerė-Kuonga kalbas** – vėina ėš dėdliausiu svieta kalbu šeimīnū. Ton kalbuoms rokounamas dėdliam Afrėkas šmuotė i pėitos nū Sakaras. Ta īr dėdliausė palē kalbu skaitlio kalbu šeimīna.

Glabnuosės Nigerė-Kuonga kalbū šeimīnas šakas īr:
* Kordofana kalbas (vartounamas Pėitū Sudanė)
* Mandiu kalbas (ton grupē prigol ė Malie ėšplėtosė bambaru kalba ė suonėnkiu kalba)
* Atlanta kalbas (ton grupē prigol ė Senegalė ėšplėtosė vuoluofu kalba ė folbiu kalba)
* Ėjuoėdu kalbas (vartounamas Nigerė opės deltuo)
* Duoguonu kalbas (vartounamas Malie, onkstiau laikītas vėina kalba)
* Voltas-Kuonga atšaka:
** Šiaurės Vuoltas atšaka:
*** Kru kalbas
*** Goru kalbas
*** Senofu kalbas
*** Adamavas-Obange kalbas (ėš katrū žėnuomiausė Cėntrėnės Afrėkas Respoblėkuo ėšplėtosė sanga kalba)
** Pėitū Vuoltas atšaka:
*** Kva kalbas
*** Benojės-Kuonga kalbas – i ton šaka pakliūn 938 kalbas, terp katrū Nigerėjuo vartounamas jorubu kalba ė igbu kalba.
**** Dėdliausė anuos gropė – bantu kalbas (ėš katrū dėdliausė – svahili)

Nigerė-Kuonga kalbas
Kordofana kalbas

**Kordofana kalbas** Nigerė-Kuonga kalbū makruošeimīnuos puošėimė, aba gropė. Gropē prigol ėš vėsa 24 kalbas.

## Klasėfėkacėjė
Kuordofana kalbas skėrstuomas i ketorės dėdlės gropės:
* Heiban kalbas (kalbas: kau, verni (pėitrītē), koalib, laro, heiban, otoro, švai, logol (cėntros), moro ė tira (vakarā)),
* Katla kalbas (kalbas: katla ė tina),
* Rashad kalbas (kalbas: tegali, tagoi, tingal),
* Talodi kalbas (kalbas: talodi, lafofa, masakin, tocho).

Kateguorėjė:Nigerė-Kuonga kalbas‎
Heibana kalbas

**Heiban kalbas** - Nigerė-Kuonga kalbū makruošeimīnuos kuorduofana kalbū puošeimė kalbas. 

Heiban kalbuom prigol tuos kalbas:
*kau kalba, 
*verni kalba (pėitrītē), 
*koalibu kalba, 
*laro kalba, 
*heibanu kalba, 
*otoro kalba, 
*švai kalba, 
*logolu kalba.

Kateguorėjė:Nigerė-Kuonga kalbas
Ekiu

[thumb|[1498 m. auksa ekiu. Fuorma netaisīklėnga diel šmuotu apėpjuovėma (tēp liōb būt vuogems šmuots cedeliokū auksa.]]

**Ekiu** () – Prancūzėjės auksa ė sėdabra cedeliokā cėdoromžēs. Nauoduotas lėgė pat VIII o.

Ekiu ožvadėnėms kėla nū herbėna atvaizda cedeliokė.

## Nūruodas
* Prancūzėjės pėnėngu parskaitlaivėms (XVII-XVIII o.).

Kateguorėjė:Cedeliokā
EuroBasket 2011

**2011 metū Euruopas krepšėne čempėjuonats**, aba sotrompėntā da vadėnams **EuroBasket 2011** bova 37-s Fiba Europe rengiams Euruopas krepšėne čempėjuonats. Čempėjuonatā rongtīnės notėka Lietovuo, šešiuos arenuos, šešiūs miestūs. Lietovuos tas jau bova ontrs čempėjuonats, pėrmuojė lėika Lietovuo bova sorengts 1939 metās. Pėrmas dvė vėtas ožjiemosės kuomandas pakliōva i 2012 metū vasaras uolėmpėnius luošėmos.

## Vėitas ožjimtas čempėjuonatė
Čempėjuonās palėka Ėspanėjė, fėnalė nugaliejos Prancūzėje.
#Ispanėje
#Prancozėjė
#Rosėjė
#Makeduonėjė
#Lietova
#Graikėjė
#Sluovėnėjė
#Serbėjė
#Vuokītėjė
#Suomėjė
#Torkėjė
#Grozėjė
#Buosnėjė ė Herceguovėna
#Bolgarėjė
#JK
#Izraėlis
#Okaėna
#Lėnkėjė
#Kruoatėjė
#Italėjė
#Joudkalnėjė
#Latvėjė
#Belgėjė
#Puortugalėjė

## Arenas

Kateguorėjė:Euruopas vīrū krepšėnė čempijuonatā
Koalibu kalba

**Koalibu kalba** (koalibu kalbuo gal būt vadėnama **Kwalib**, **Abri**, **Lgalige**, **Nirere**, ė/aba **Rere**) Nigerė-Kuonga kalbū makruošeimīnuos kuorduofana kalbū puošėimė, heiban kalbū gropės kalba, katruo rokounas Sudanė . Žmuonės prigolontis Koalib Nuba, Turum ė Umm Heitan etnėnėms gropėms rokounas koalibu kalba.

## Šaltėnē

Kateguorėjė:Nigerė-Kuonga kalbas
Čiokčiu-kamčiadalu kalbas

thumb|Čiokčiu-kamčiadalu kalbu paplėtėma žemielapės

**Čiokčiu-kamčiadalu kalbas** (da gal būt vadėnamas **Louravetlanu** kalbuom) īr šiaurės rītū Sėbėra kalbū šėima. Čiesās so kėtuom, genetėškā nasosėjusiuo, senu Sėbėra gīventuoju kalbuom gropounamas i paleuoazėniu kalbu grope.

Čiukčiu-kamčiadalu kalbu šėima sodara 5 kalbas:
* Čiokčiu kalba
* Kuoriaku kalba
* Aliotuoriu kalba (onkstiau lākīta Kuorēku kalbuos tarme)
* Kereku kalba (onkstiau lākīta čiukčiu kalbuos tarme; daba ėšnīkosė)
* Itelmenu kalba (da vadėnama – kamčiadalu)

Kateguorėjė:Čiokčiu-kamčiadalu kalbas
Kereku kalba

**Kereku kalba** čiokčiu-kamčiadalu kalbuoms prėklausontė kalba, katra dėdliausē liōb rokoutėis kerekā, katrie gīven rītu Sėbėrė, Rosėjuo, daba anie nauduo čiokčiu kalba. Kereku kalba īr mėrosė.
Itelmenu kalba

**Itelmenu kalba** (da vadėnama – **kamčiadalu kalba**) čiokčiu-kamčiadalu kalbuoms prėklausontė kalba, katra dėdliausē rokoujas žmuonės Kamčetkas posesalie, rītū Rosėjuo. Itelmenu kalba rokounas aple šimts žmuoniū, katriem tonkē īr daugiau, kāp šešdešīmt metū. Itelmenu kalbā gres ėšnīkėms.

## Raštos

Itelmenā nauduon kėrėlėca.
Indienu kalbas

**Indienu kalbas** pėrmū Amerėkas žemīna gīventuojū (indienu) kalbas, paplėtoses nū Alēskas lėgė Pataguonėjės. Dėdlės šmuots ton kalbū nīkst, aba īr nonīkoses. Indienu kalbas nasodara vėinuos kalbū šėimuos ė nabūtėnā īr terposavie gėmėnīngas. "Indienu kalbas" īr sojūngtas geuograpėniu prėncėpo. Ėšskėremas keles dešimtės kalbū šėimū, šmuots ėzuolioutu, aba naklasėpėkoutu kalbū.

## Kalbu šėimas
(skliaustūs nuruoduoms kalbu skaitlios)
thumb|Indėnu kalbu šėimas JAV ė Kanadas terėtuorėjuos prīš euruopėitiu atvīkėma

### [[JAV]] ė [[Kanada]]
Kalbu šėimas:
# Alguonkėnu-rėtvanu kalbas (30)
# Alsieju kalbas (2; prėskėremas penutiu kalbuom; ėšnīkoses)
# Cimšų kalbas (2)
# Čėmaku kalbas (2)
# Čėnoku kalbas (3; prėskėremas penutiu kalbuom)
# Čomašu kalbas (6; ėšnīkoses)
# Eskėmā-Aleotā
# Ėruokiezu kalbas (11)
# Juokotsu kalbas (3; prėskėremas penutiu kalbuom)
# Yuki-Wappo (= Juki-Vapų ??)
# Jomanu-kuotėmiu kalbas (11)
# Jotu kalbas (12; prėskėremas penutiu kalbuom)
# Kadu kalbas (5)
# Kalapuju kalbas (3; prėskėremas penutiu kalbuom)
# Kajuovu-tanu kalbas (7)
# Keres
# Kuomekrodu kalbas (3; ėšnīkoses)
# Kosanu kalbas (2; prėskėremas penutiu kalbuom; ėšnīkoses)
# Maidu kalbas (4; prėskėremas penutiu kalbuom)
# Moskuogu kalbas (6)
# Na-dene kalbas (40)
# Palaihnėhu kalbas (2)
# Plīnaukštes penotiu kalbas 
# Puomu kalbas (7)
# Salėšu kalbas (23)
# Sėju kalbas (16)
# Šastu kalbas (4; ėšnīkoses)
# Uota-acteku kalbas (31)
# Vakašu kalbas (6)
# Vėntu kalbas (4)

### [[Meksėka]] ė [[Centrėnė Amerėka]]
Kalbu šėimas:
# Čėbtiu kalbas (22)
# Kuomekrodu kalbas (3; ėšnīkoses)
# Gvākūru kalbas (8)
# Chėkakviu kalbas 
# Lenkiu kalbas
# Maju kalbas (31)
# Mėskėtu-matagalpu kalbas (kėtēp – mėsumalpu kalbas)
# Mėsiu-suokiu kalbas
# Na-dene kalbas (40)
# Uotuomiu-misteku-sapuoteku kalbas (27)
# Tekėstlateku kalbas (3)
# Tuotuonaku kalbas (2)
# Uota-acteku kalbas (31)
# Šėnku kalbas
# Jomanu-kotimiu kalbas (11)

### [[Pėitu Amerėka]]
# Alakalofu kalbas (2)
# Aravu kalbas (8)
# Araukanu kalbas (2)
# Aravaku kalbas (60)
# Arutanu-sapiu kalbas (2)
# Aimaru kalbas (3)
# Barbakoa kalbas (6)
# Kahuapanu kalbas (2)
# Karėbu kalbas (29)
# Katakao kalbas 
# Čapakūru-vanhamu kalbas (9)
# Čaruju kalbas
# Čėbčiu kalbas (22)
# Čėmu kalbas 
# Čėpaju-uru kalbas
# Čiuoka kalbas (10)
# kėtas kalbas

Kateguorėjė:Indienu kalbas
Gagaūzu kalba

**Gagaūzu kalba** – tiorku kalbū gropės kalba. Dėdliausē nauduonama pėitū Muoldavėjuo, pėitū Okraėnuo, šiaurės Kaukazė, šiaurės rītū Bolgarėjuo ė Romonėjuo. Krūvuo īr aple 150 000 žmuoniū, katrie rokounas gagaūzu kalba.

## Alfabets

Nū 1996 m. vartounamė luotīnėškė rašmenīs. 1956-1996 nauduota kėrėlėca. Vuo lėgė 1956 m. bova nauduots graiku rašts.

### Kėrėlėca

### Luotīnu rašts

## Šaltenē

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Torkmienu kalba

**Turkmienu kalba** (*turkm.* ***türkmençe*** (tukmenče) aba ***türkmen dili***) – tiorku kalbū gropės kalba. Torkmienėstana valstībėnė kalba. Torkmienėstanė ana rokounas 3 430 000 žmuoniu ė da lėkosiam Svietė ana rokounas 5 500 000 žmuoniu.

## Abecelė
Nū 1991 m. uoficēlē torkmienu kalbuos rašta sėstema īr prėtaikīta luotīnu abecelė, paremta torku kalbos abecelė.

Torkmienu kalba tēp pat galėm rašīt nauduonont kėrėlėca aba arabu rašta.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Ozbėku kalba

**Ozbeku kalba** (*O‘zbek tili* luotīnu abiecielie, *Ўзбек тили* kėrėlėca; أۇزبېك ﺗﻴﻠی arabu rašto) īr tiorku kalbū gropės kalba. Ozbėkistana valstībėnė kalba. Ozbėku kalba rokounas 23,5 mln. žmuoniū.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Karaimu kalba

**Karaimu kalba** *(къарай тили)* – tiorku kalbū gropės kalba, pavėikta hebrajū kalbuos, nes karaimā īr jodiejā. Svietė balėkė 100 žmuoniū, katrie rokounas karaimu kalba. Skėramė Krīma, Locka (Okraėna) ė Trakū (Lietova) karaimu kalbuos dialektā. Trakū karaimu kalbuos dialekts īr geriausē ėšsėlaikės.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Čiovašu kalba

**Čiovašu kalba** *(Чӑвашла, Čăvašla)* – tiorku kalbū gropės kalba, katra rokounas dėdliausē Pavuolgie gīvenontīs čiovašā. Krūvuo ana rokounas aple ~1,3 mln. žmuoniu. Tor uofėcēliuos kalbuos statosa Čiovašėjuo.

Dabartėnė abecelė: А Ӑ Б В Г Д Е Ё Ӗ Ж З И Й К Л М Н О П Р С Ҫ Т У Ӳ Ф Х Ц Ч Ш Щ Ъ Ы Ь Э Ю Я.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Toviu kalba

**Toviu kalba** (toviu kalbuo: **тыва дыл** *tyva dyl*) – tiorku kalbū gropės kalba. Ana rokounas aple 250 tūkst. žmuoniu, daugiausė anie gīven Sėbėrė, Muonguolėjuo, Kėnėjuo. Kalba ton uofėcēliuos kalbuos statosa Tovuo.

Kalba īr platē nauduonama: lēdamė laikraštē, televėzėjės lādas, internetėnē tėnklopē.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Viesols

**Viesols** (kėtė pavadėnėmā: **tuornads, truombs, smierčios**) īr magītings viejė sokūrīs. Tonkiausē nusėlaid ėš oudruos debesū ale kāp katrie viesolā būn ė tīkiu uoru. Būn nu keliū metru lėgė keliū šimtū metru platoma, sokas 50-100 m/s greitiu. Sokūrė vėdorie sliegims būn nuognē žems, tudie viesols trauk vėsuokius dāktus savėn. Magītings viesols gal griautė bodīnikus, pakeltė mašėnas, rautė medius, štolpus. 

Svietė viesolā tonkiausē vīkst pėitrītiu, vėdorė JAV. Lietovuo pasėtaik retā, tonkiau Aukštaitėjuo.

Kateguorėjė:Uorā
Tiorku kalbas

right|thumb|upright=1.5|Tiorku kalbu paplėtėms Eurazėjuo

**Tiorku kalbas** sodara magtīnga ė dėdle kalbū grope, tiorku kalbuom prėgol 35 kalbas . Tiorku kalbuom rokounas nū 165 lėgė 180 mėlėjuonū  žmuoniū.

## Klasėpėkacėjė

Tiorku gentīs ė anū kalbas par omžios maišies vėina so kėta, tiorku kalbū klasėpėkacėjė īr sodietinga. Žemiau doudams sopaprastīnts variants:

* Pėitvakariu (ogūzu) gropė:
** Torku kalba ė anā artėma gagaūzu kalba, Balkanu torku gagaūzu kalba, Kuorasane torku kalba
** Azėrbaidžanėitiu kalba ė kaškaju kalba,
** Torkmienu kalba,
** Urumu kalba, salaru kalba, pečenegu kalba, afšaru kalba
* Šiaurės vakaru (kėpčiaku) gropė:
** Arala-Kaspėjės: kazaku kalba, kirkizu kalba, karakalpaku kalba, nuogaju kalba
** Puonta-Kaspėjės: Karačiaju-balkaru kalba, kumīku kalba, Krīma tuotuoriu kalba ė anā artėmas karaimu kalba ė krėmčiaku (Krīma žīdu) kalba, ėšnīkoses pečenegu ė kėpčiaku kalbas
** Urala: tuotuoriu kalba, baškėru kalba ė čiolīmu kalba
* Šiaurės (Sėbėra) gropė:
** Altaju kalba, chakasu kalba, dolganu kalba, jakutu kalba, šuoru kalba ir toviu kalba
* Rītu (karloku) grupė:
** Ozbėku kalba, uigūru kalba, salaru kalba ė ėšnīkos rašītėnė čagataju kalba
* Bulgaru (arba hunu) gropė:
** Pruota - bolgaru kalba
*** Pavuolge bolgaru kalba (ėšnīkos) ė ėš anuos kėlos čiovašu kalba
** Chazaru kalba (ėšnīkos)

## Šaltenē

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Karakalpaku kalba

right|thumb|Ozbėkėstana žemielapės, katram pažīmietas (rauoduona spalva) terėtuorėjės, katrūs nauduonama karakalpaku kalba

**Karakalpaku kalba** *(Qaraqalpaq tili, Қарақалпақ тили)* – tiorku kalbū gropės kalba. Karakalpaku kalba nauduonama Karakalpakstanė, Ozbėkėstanė. Karakalpaku kalba rokounas aple 412 000 žmuoniu.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Jakutu kalba

**Jakutu kalba** *(саха тыла)* – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba vartuonama jakutu, katrie tonkiausē gīven Jakotėjuo, Rosėjuo. Jakutu kalba rokounas 456 288 žmuonis.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Tuotuoriu kalba

**Tuotuoriu kalba** *(tatar tele, tatarça, татар теле, татарча)* – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo tuotuorē. Dėdliausės šmuots anū gīven Rosėjuo. Tuotuoriu kalba tor trė dialektos vakaru (Mişär aba Mishar), vėdore (tonkiausē naudonams) ė rītu (Sėbėra). 

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Baškėru kalba

**Baškėru kalba** *(башҡорт теле, başqort tele)* – tiorku kalbū gropės kalba, artėmiause baškėru kalbā īr tuotuoriu kalba. Paplėtosė Baškėrėjės respoblėkuo. Ana rokounas aple 1,4 mln. žmuoniū.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Uigūru kalba

**Uigūru kalba** *(ئۇيغۇر تىلى‎, Uyƣur tili, Уйғур тили)* – tiorku kalbū gropės kalba. Uigūru kalba rokounas aple 8-11 mln., katrie tonkiausē gīven Kėnėjės Sėndzianga pruovėncėjuo.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Krīma tuotuoriu kalba

**Krīma tuotuoriu kalba** *(Qırımtatarca, Qırımtatar tili, Къырымтатарджа, Къырымтатар тили)* – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo Krīma tuotuorē. Tor uofėcēliuos kalbuos statosa Krīmė, pėitū Okraėnuo.

Kalba sodara trīs dialektā:
* šiaurėnės (stepiu),
* vėdorėnės,
* pėitėnės (dėdliausē vėsū pavėikts torku kalbuos).

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Kazaku kalba

**Kazaku kalba** *(Qazaq, Qazaq tili, Қазақ тілі, قازاق ٴتىلى‎; tarėms: [qɑzɑq tˈlə])* – tiorku kalbū gropės kalba. Kazakstana valstībėnė kalba.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Kirkizu kalba

**Kėrgėzu kalba** *(кыргыз тили, قىرعىز تىلى kyrgyz tili)* – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduonama Kirkizėjuo, katruo ana krūvuo so rosu kalba tor uofėcēliuos kalbuos statosa.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Žōsės

**Žōsės** aba ***žōsie*** () īr paukštis, katros prėgoldoms antėniu (*Anatidae*) paukštiu šeimā. 

Tas īr stombus, aple 3-4 kg sverians paukštis. Gīven dėdlēs polkās prī mariu, ežerūs, pelkīnūs. Migracėjės čieso skraid dėdlēs atstomās (pvz. nu Arktėis lėgė posiaujė). 

Lietovuo laukėnės žōsīs negīven, tėktas praskrend migracėjės čieso. Bat vėituom īr augėnamas namėnės žōsīs (diel keušiu, plonksnu ė mēsas).

Kateguorėjė:Paukštē
Nuogaju kalba

**Nuogaju kalba** *(ногай тили, nogay tili)* – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo nuogajē Kaukazė, Rosėjuo.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Karačiaju-balkaru kalba

**Karačiaju-balkaru kalba** *(Къарачай-Малкъар/Qaraçay-Malqar/Qarachay Malqar)* – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo Karačiajā ė balkarā.

## Abecelė
Šiuolaikėnė karačiaju-balkaru kalbuos abecelė (kėrėlėca):

Karachay-Balkar abecelė (luotīnėškas raidės):

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Šuoru kalba

**Šuoru kalba** *(шор тили šor tili, тадар тили tadar tili)* – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo žmuonės, katrie gīven Kemerova srītie, Rosėjuo. Kalba labā soslaba XX o. Daba na vėsė etnėnē šuorā rokounas šuoru kalba. Svietė īr aple 9 800 žmuoniū, katrie rokounas šuoru kalba.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Muoteraitis

thumb|270px|Muoteraitis

**Muoteraitis** aba **Borbėškē** īr kalns Žemaitėjuo, Telšiū rajuonė, Varniū regėjuonėniam parkė, pri Paondenies, šalep Glūda ežera. Aukštoms īr 218,8 m. Ont kalna vėršūnės stuov krīžios.

Muoteraitis īr pėlēkalnis, nauduots I tūkstontmetė pradiuo. Anamė rasta senuobėnės keramėkas.

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Kumīku kalba

thumb|upright|Kumīku kalbuos abecele muokīklas vaduovielie (1935 m).
**Kumīku kalba** *(Къумыкъ, Qumiq)* – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo kumīkā, katrie dėdliausē gīven Dagestanė, Rosėjuo.

## Abecelės
Luotīnėškas raidės nauduotas 1927–1937 m.

Kėrėlėca nauduota nū 1937 m.

Kėts luoīnėškas abecelės varėjants.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Altaju kalba

**Altaju kalba** *(Алтай тили, Altay tili)* – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tor uofėcēliuos kalbuos statosa Altajaus respoblėkuo, Rosėjuo.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Švėntkalnis

thumb|250px|Švėntkalnis

**Švėntkalnis**, da vadėnams **Švėdkalnio, Bėliuoniu pėlēkalnio**, īr kalns Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, šalėp Laukovuos miestalė, apsopts mediu ė pelkiu.

Kalns bova gīvenams nu senuobės, anamė rasta keramėkas, papoušalū. Īr mīslėnama, ka ont Švėntkalnė galiejė stuovietė legendėnė baltu pėlės – Pėlėnā. Nū anu tėkriausē īr kėlė̄s ė Bėliuoniu suodas vards.

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Indėjės pėliekalnis

**Indėjės pėlēkalnis** īr kalns Žemaitėjuo, Šėlalės rajuonė, pri Indėjės kaima, šalep Akmenuos opalė. Kalns da vadėnams **Pėlė**. 

Mīslėjama, ka ont kalna senuobie galiejė stuovietė vėina magtīngiausiu Karšovuos pėliū - Pūtvės pėlės. 1307 ė 1315 m. ana teriuojė krīžioutē. 

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Šėlalės rajuons
Kaškaju kalba

**Kaškaju kalba** (**Ghashghai**, **Ghashghayi**, **Qashqa'i** aba **Qashqayi**) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduonama Irakė ė Irana Farsa pruovėncėjuo. Kaškaju kalba rokounas aple 923,000. žmuoniu .

## Šaltenē

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Balkanu torku gagaūzu kalba

**Balkanu torku gagaūzu kalba** *(da gal būt vadėnama Balkanu torku kalba)* – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduonama Graikėjuo, Makeduonėjuo ė Torkėjuo. Balkanu torku gagaūzu kalba skėras nū gagaūzu kalbuos.

## Tarmes
Kalba tor ton tarmes:
* Gajala,
* Gerlovo torku, 
* Karamanle, 
* Kīzīlbaša, 
* Sorguča, 
* Tuozlok torku, 
* Yoroka, 
* Makeduonėjės gagaūzu. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Pečenegu kalba

**Pečenegu kalba** *(Peçenek)* – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē liōb būt nauduonama Pečenegu tautuos žmuoniu, katrie gīvena Krīmė, bat ana ėšnīka XII omžiou. 

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Afšaru kalba

**Afšaru kalba** *(Afshar)* – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduonama Torkėjuo, Sėrėjuo, šmuotė Irana ė Iraka. Šmuots žmuoniū mėslėn, ka afšaru kalba mūsintās īr torkuo kalbuos tarmie.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Chakasu kalba

**Chakasu kalba** (Chakasėškā: *Хакас тілі Khakas tîlî*) – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo chakasu tautuos žmuonis, katrie gīven Chakasėjuo, Rosėjuo. Krūvuo īr 78 500 chakasā ėš katrū 60 168 rokounas chakasu kalba. Daugoma chakasu īr dvėkalbē ė gerā muok rosu kalba  Chakasu kalbuos ISO 639-3 kuods īr *kjh*.

## Tarmes
Tradėcėškā kalba tor keles tarmes:
* Sagaīnu, 
* Kacčanu, 
* Koībaliu, 
* Beltėru, 
* Kīzīliu. 

## Abecelė

Luotīnėška abecelė:

Kėrėlėca:

## Šaltenē

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Urumu kalba

**Urumu kalba** *(Урум)* – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduonama keliū tūkstontiu žmuoniū rītū Okraėnuo ė Graikėjuo. Kalbuos ISO 639-3 kuods īr uum. Apskaitliuota, ka ton kalba rokounas 192 729 žmuonis.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Salaru kalba

**Salaru kalba** *(Salırça, سالارچا)* – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduo salaru tautuos žmuonis, katrėi gīven Kvėnghai ė Gansu pruovincėjuos, Kėnėjuo. Salaru kalbuos ISO 639-3 kuods īr *slr*.

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Tromsos

thumb|200px
thumb|right|250px|Fjuords Tromsie

**Tromsos** (, samiu kalba - *Romsa*) īr apskrėtės šiaurės Nuorvegėjuo. Ciela apskrėtės īr i šiaurė nū puolērėnė rata. Cėntros - Tromsės miestalis. Tromsa apskrėtės ikorta 1866 m.

Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtis
2011 m. JK bardaks

thumb|right|2011 m. JK bardaks

**2011 m. JK bardaks** īr šmuots vėsoumenėnės tvarkuos pažėidėmu prasėdiejosiu Luonduonė, JK ė ėšplėtosiu i kėtos magtīngos JK miestos.

Bardakā prasidiejė Luonduona, Tuotėngema rajuonė, katram pū ton, kūmet puolėcėjė nošuovė Mark Duggan. 2011 m. rogpjūtė 6 d. žmuonės pradiejė polt vėsoumenėnios pastatos (kriautovės, nomos, transpuorta infrastruktūra ė t.t.) 

## Nūruodas

Kateguorėjė:Notėkėmā
Vītauts Grobliauskis

thumb|200px|Grobliauskos Vītauts

**Vītauts Grobliauskis** (, gėmė̄s 1956 m. groudė 1 d. Klaipieduo) īr estradas mozėkonts, džazėstos, Klaipiedas ė Lietovuos puolitėnis vēkies, nug 2011 m. ons Klaipiedas mero īr. 2008–2011 m. bova Sėima narīs.

Kateguorėjė:Klaipiedas puolitėkā
Kateguorėjė:Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:Klaipiedas merā
Chuorasana torku kalba

**Kuorasane torku kalba** *(تركي خراساني, Turki Khorasani)* – tiorku kalbū gropės kalba. Kalba tonkiausē nauduonama šiaurės Chuorasana pruovėncėjuo, Iranė. Daugoma Chuorasane torku īr dvėkalbē ė gerā muok persu kalba .

## Tarmes
Kuorasane torku kalba tor šiaurės, pėitu ė vakaru tarmes.

## Šaltenē

## Nūruodas
* Etnuoluogėnės raports aple Kuorasane torku kalba (onglu kalbuo)

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Šostės

**Šostės** () īr opės Žemaitėjuo, Vakarū Lietovuo; Šīšas dešėnīsis ėntaks. Prasėded 3 km i peitus nū Teneniū. Ītek i Šīša Jonaitiūs. 

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Norwegian Air Shuttle

[thumb|Norwegian liektovs [Boeing 737 Classic|Boeing 737-300 ont pakėlėma taka uora ouste, ont anuo uodeguos īr Henrika Ibsena puortrets]]

**Norwegian Air Shuttle ASA**, **Norwegian** īr ontra palē dėdloma Skandinavėjės uora lėnėju bendruovė (pū SAS). Ana ėkorta 1993 metās. 2010 m. Norwegian Air Shuttle parskraidėna 13 mln. žmuoniū.

Norwegian Air Shuttle so Žemaitėjė ė Lietova sosėjosė ton, ka anuos liektovā skrend ėš Uosla ė Bergena i Palonga, vuo ėš Uosla ė Stuokhuolma i Vėlnio.

Kateguorėjė:Uora lėnėju bendruovės
Grozėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė

**Grozėjės nacionalėnė krepšėnė rinktėnė**  - krepšėnė kuomanda, katra terptautėnies varžībuos atstovaun Grozėjės valstībė. Pėrmuojė lėika Euruopas krepšėne čempėjuonatė dalīvava 2011 metās. 

## Geriausė luošiejā
*Vladimir Stepania
*Nik'oloz Tskit'ishvili
*Zaza Pachulia
*Manuchar Mark'oishvili
*Viktor Sanikidze
*Giorgi Tsintsadze
*Giorgi Shermadini
*Shammond Williams
*Tyrone Ellis

## Nūruodas
*Grozėjės krepšėnė federacėjės tėnklopės

Kateguorėjė:Krepšėnė rinktėnės
Fortune 500

**Fortune 500** kuožnās metās poblėkounams 500 baguotiausiū ė itakėngiausiū JAV kuompanėjū sārašos. Sārašos poblekoun žornals Fortune. Pėrmuojė lėika sārašos paskelbts 1955 metās. 

2011 metās dėdliausė kuompanėjė sārašė bova Wal-Mart.

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Walmart

**Wal-Mart Stores, Inc.**  (NYSE: WMT), **Wal-Mart**, palē Fortune 500 sārašo 2011 m. bova dėdliausė JAV bėndruovė, karuos glabnuojė vėikla bova mažmenėnė prekība. Bėndruovė 1962 m. ikūrė Sam Walton.  

Kateguorėjė:Bėndruovės
Longthanė uora ousts

**Longthanh uora ousts** (IATA kuods: LTH, ICAO kuods: VVLT) īr dėdliausės terptautėnės uora ousts Hošėmins. Tansonnhata uora ousts īr ož 1700 km i pėitos nu Hanuojaus ė ož 40 km Hošėmina miesta centra.
Uora ousrs atėdarīts 2015 metās. Pernu uora ouste regolerē skrend maža uora bendruovė Vietnam Airlines. 2020 m. Pernu uora ouste bova 25 000 000 kelėivē.

Kateguorėjė:Vietnama uora oustā
DARPA Falcon pruojekts

thumb|right|upright=1.35|Vėršgarsėne banduomuojė liektova (HTV) 2 ėliostracėjė grīžtamoujuo fazie

**DARPA Falcon pruojekts** () īr jongtėnės DARPA ė JAV karėniū uora magtīngomu pruojėkts.

Paskotėnės pruojėkts īr sokortė kuovėnė liektova dėdloma napėlotounams liektova, katrs galieto liekt 6 Maku grētiu.

Kateguorėjė:Transpuorts
Miuorė ė Romsdalis

thumb|200px|Miuorės ė Romsdale vėita Nuorvegėjės žemielapie.

**Miuorė ė Romsdalis** () labiausē šiaurės šmuotė asontės vakarū Nuorvegėjės regėjuons. Apskrėtėis cėntros īr Muoldės miestalie, vuo Uolesunds īr vėsū dėdliausės miests.

## Infrastruktūra
Regėjuonė īr devīnė uora oustā. Dėdliausės īr Uolesunda Vigras uora ousts.

## Savėvaldībės
right|450px|Location of Møre og Romsdal Municipalities

Miuorė ė Romsdalie īr krūvuo 36 savėvaldībės:

Ålesund
Aukra
Aure
Averøy
Eide
Fræna
(*[[Frei]] - sojūngta so Kristiansundu 2008 m. sausė 1 d.*)
Giske
Gjemnes
Halsa
Haram
Hareid
Herøy
Kristiansund
Midsund
Molde
Nesset
Norddal
Ørskog


Ørsta
Rauma
Rindal
Sande
Sandøy
Skodje
Smøla
Stordal
Stranda
Sula
Sunndal
Surnadal
Sykkylven
Tingvoll
(Tustna - sojūngta so Aure 2006 m. sausė 1 d.'')
Ulstein
Vanylven
Vestnes
Volda


Kateguorėjė:Nuorvegėjės apskrėtīs
Gėra

thumb|Gėruos poudėlielis

**Gėra** īr dėdlē lėngvs, dėdlē slabnos alkuohuolėnis, aba nealkuohuolėnis gierals. Gėra ėšdėrbama fermentacėjės būdo ėš joudas dounas, vaisiu, ougu, kvīnu ė kėtū jiediu. Gėra laikuoma terpėnio gieralo terp alkuoguolėniu ė nealkuoguolėniu gieralū, anuos magtīngoms gal būtė terp 0,7-2,2 %.

Lietovuo uofėcēlē  gėra laikuomi gieralā, katrėi tora lėgė 1,2 % alkuoguolė.

Gėra laikuoma lietoviu, lėnku, rosu ė godu vėino ėš tautėniu gieralū.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Kėsielios

[thumb|200px|Rauduonu [ašuoklis|ašuokliu kėsielios]]

**Kėsielios** ī gierals, verdams ėš vaisiu ė ougu, papilduomā idedont krakmuola, ka ons palėktom tirštos. Tas gierals ėšplėtė̄s rītū ė šiaurės Euruopuo.

Lietovuo tradėcėnio laikuoms spangouliu kėsielios, katros verdams par Kūčės.

Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Kinnie

**Kinnie** - nealkuohuolėnės gierals ėš aitriū pėpėrū. „Kinnie“ bova sokorts 1952 m. Maltuo. Anou ėšrada – Simonds Farsons Cisk.

Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Yves Balasko

**Yves Balasko** (g. 1945 m. rogpjūtė 9 d. Parīžiou) - akuonuomėsts. Anuo tievs bova vėngrs, vuo mama - prancozė. Stodėjava ė matematėka. 

## Knīngas
* *Foundations of the Theory of General Equilibrium*, 1988, ISBN 0-12-076975-1.
* *The Equilibrium Manifold: Postmodern Developments in the Theory of General Economic Equilibrium* , 2009, ISBN 978-0262026543

## Nūruodas
* Yves Balaska asmenėnis tėnklopės

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Arun Raha

**Arun Raha**  nū 2008 m. siejės 8 d. īr vīkdontės direktuorios ė glabnasės Vašingtona valstėjės akuonuomėsts. Īr bėngės Vašėngtuona valstėjės onėvėrsitėta ė tor dakatara laipsnė. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Ruben Aganbegyan

miniatiūra|2014
**Ruben Aganbegyan**  (g. 1972, Novosėbėrske, Rosėjuo) īr Rosėjės akuonuomėsts ė Micex prezidėnts. Ons īr žīmaus suovietu akuomuomėsta Abel Aganbegyana sūnos. Īr dėrbės PricewaterhouseCoopers, Clifford Chance, Credit Suisse First Boston ė Troika Dialog.

## Nūruodas
* Biuogapėjė

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Abelis Aganbegjans

thumb|Abelis Aganbegjans
**Abel Aganbegyan** () īr tarībėnis ė rosu akuomuomėsts, armienu kėlėma. Rosėjės muokslu akademėjės akademėks. Žornala EKO ikūries.

## Knīngas
*Abel Aganbegyan, "Moving The Mountain Inside the Perestroika Revolution", Bantam Press 0593018184, 1989. 
*Economics in a Changing World: System Transformation, Eastern and Western Assessments Volume 1-3, by Aganbegyan, Abel; Bogomolov, Oleg & Kaser, Michael, 1989 
*Economic Challenge of Perestroika, by Aganbegyan, Abel, Macmillan Press, London, 1994 ISBN 978-0-333-60123-5

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Kakava

thumb|200px|right|Kakavas mėltelē.

**Kakava** - tėkruojė kakavmedē (*Theobroma cacao*) sieklas, da vadėnamas kakavas popeliem, ėš anū ėšdėrbamė mėltelē kuondėterėjės gamėnems ė ėš ton mėlteliū dėrbams gierals. Daugiausē kakavas ožaugėn ė ekpuortoun Dramblė Kaula Kronts.

Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
Gaiva

**Gaiva** - nealkuohuolėnės gierals, ėšdėrbams ėš vaisiu soltiū ė sėropu.

Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
John Lossing Buck

**John Lossing Buck** (1890-1975 m.) bova JAV agrėkoltūrėnės akuonuomėsts ė mėsėjuonierios,  specēlėzavas Kėnėjės žemės ūke akuonuomėkuo.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Anna Nagurney

**Anna Nagurney** - JAV okrainietiu kėlėma matematėkė, akuonuomėstė, knīngu autuorė.

## Poblėkacėjės
* 1996 m. *Projected Dynamical Systems and Variational Inequalities with Applications*. With Ding Zhang. Kluwer Academic Publishers.
* 1997 m. *Financial Networks: Statics and Dynamics*. With Stavros Siokos. Springer.
* 1999 m. *Environmental Networks: A Framework for Economic Decision-Making and Policy Analysis*. With Kanwalroop Kathy Dhanda, and Padma Ramanujam. Edward Elgar Publishing.
* 1999 m. *Network Economics: A Variational Inequality Approach*. Kluwer Academic Publishers.
* 2000 m. *Sustainable Transportation Networks*'. Edward Elgar Publishing.
* 2002 m. *Supernetworks: Decision-Making for the Information Age*. With June Dong. Edward Elgar Publishing.
* 2003 m. *Innovations in Financial and Economic Networks*. (Editor). Edward Elgar Publishing.
* 2006 m. *Supply Chain Network Economics: Dynamics of Prices, Flows, and Profits*. Edward Elgar Publishing.
* 2009 m. ''Fragile Networks: Identifying Vulnerabilities and Synergies in an Uncertain World". With Qiang Qiang. Wiley.

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Saulios Gegėickos

**Saulius Gegieckas** (g. 1965 m. vasarė 21 d. Nuorēkuoniūs, Pakroujė rajuonė) akuonuomėsts, vadībėninks, puolėtėnės ė vėsoumenėnis vėikies.

## Biuograpėjė
1983 m. bėngė Pakruojė 2-a vėdorėne muokīkla. 1988 m. bėngė Lietovuos žemės ūke akademėjės Akanuomėkas fakolteta, akuonuomėkas uorganėzatuorios. 

1988–1991 m. Dvarėškiū Žemės ūke bendruovės vīr. akuonuomėstos, 1991–1995 m. Pakruojė rajuona savivaldībės Kuontruolės tarnības vaduovs, 1995–2000 m. LŽŪB Pakruojė skīriaus vīr. fėnansėninks, 2000–2004 m. UAB „Pakruojo šiluma“ dėrektuorios. 2004–2007 m., 2007–2011 m. ė nū 2011 m. Pakruojė rajuona savivaldībės mers.

1990 m. LDDP narīs, nū 2001 m. LSDP Pakruojė rajuona skīriaus narīs, 2005 m. skīriaus pėrmėninks. 

Pakruojė Rotary kloba narīs, Lietovā pagražėnt draugėjės narīs. Žmuona Sandra, vākā: Deividas, Donata. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Borisas Melnikas

**Borisas Melnikas**  (g. 1950 m. spalė 5 d. Vėlniou) - Lietovuos akuonuomėsts, inžinierios būdavuotuos, habėlėtuos suocēlėniū muokslū daktars.

## Muokslėnė vėikla
Muoksla darbū glabnuosės krīpties: terptautėnė akuonuomėka ė vadība, vėišuojė ė versla vadība, ėnuovacėjės, rėnkuodara, gluobalėzacėjė, suocēlėnės ė akuonuomėnės transpuormacėjės, koltūras ė mena raida. Īr paskelbės daugiau kāp 400 muoksla straipsniu, 30 knīngu.

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Vincentas Baranauskas

**Vincentas Baranauskas** (g. 1925 m. lėipas 19 d. Dėngėšiūs, Kruokialauke valstios) - Lietovuos akuonuomėsts, habėlėtouts muokslū daktars.

## Bėbliuograpėjė
* Akuonuomėnės dėrbības efektėvoms ė anuo dėdėnėms (), 1970 m.
* Dėrbības ė valdīma uorganėzacėnės stroktūras tuobolėnėms ė tėkslėniu pruogramu metuoda taikīms indostrėjės sosėvėinījīmūs (Dėrbības kuompleksūs) (, 1977 m., rosu kalbuo.

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Romas Lazutka

**Romas Lazutka**  (g. 1955 m. rogpjūtė 19 d.) - Lietovuos akuonuomėsts, habėlėtuos suocēlėniū muokslū daktars, pruofesuorios.

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Vaclovas Lakis

**Vaclovas Lakis**  (g. 1947 m. siejės 7 d. Tausiūnūs) - Lietovuos akuonuomėsts, habėlėtuos suocēlėniū muokslū daktars.

## Biuograpėjė
1971 m. bėngė Vėlniaus onėversėteta. 1990 m. akuonuomėkas muokslu daktars.

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Varšovas pakts

thumb|250px|Varšovas sotartėis uorganzėzacėjės valstībės 1955-1968 metās

**Varšovas sotartėis uorganzėzacėjė** (**VSO**) aba **Varšovas pakts** - liōb būt karėnės Rītū Euruopas valstībiu bluoks, katrs sosėfuormava šaluojė kara gadīnie.

1949 m. Vakarū valstībiems sokūros NATO, TSRS pabėjuojė galėma bėndra poulėma ė 1955 m. uofėcēlē ėfuormėna Rītū Euruopas karėnė bėndradarbiavėma.

VSO nariemis liōb būt TSRS, Lėnkėjė, Čekuosluovakėjė, Vengrėjė, Romonėjė, Bolgarėjė, VDR ėr Albanėjė (1961–1962 m. notraukė dalīvavėma VSO, diel ideuoluogėniu skėrtomu; fuormalē pasėšalėna ėš Varšovas sotartėis uorganzėzacėjės 1968 m. – pū ton, kūmet VSO kariaunas bova ivestas i Čekuosluovakėjė  kūmet bova tramduoms „Prahas pavasarės“).

Varšovas sotartėis uorganzėzacėjė parstuojė vėikt 1991 m. lėipas 1 d. 

Kateguorėjė:Organėzacėjės
Jeronimas Grėska

**Jeronimas Grėska** (g. 1931 m. gegožė 9 d. Katienėškiūs) - Lietovuos akuonuomėsts, habėlėtouts muokslū daktars.

## Bėbliuograpėjė
* Suocēlėstėnės akuonuomėkas fuormavėmuosė diesnėngomā (), 1979 m.
* Lietovuos ūkē raida XX o. pėrmam šmuotė ė anuos pruoblemas (), 1993 m.

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Marijonas Gregorauskas

**Marijonas Gregorauskas** (g. 1908 m. kuova 13 d. Kaunė - m. 1995 m. balondė 28 d. Vėlniou) - Lietovuos akuonuomėsts, habėlėtouts muokslū daktars. Anuo žmuona bova Kazimiera Kymantaitė, toriejė dokra Agnė Gregorauskaite.

## Bėbliuograpėjė
* Krūvuo so A. Biriukovo parašė: Kuolektīvėniaus ūke dėrbības planavėms ė rēkalū tvarkėms (), 1949 m.;
* Tarību Lietovuos žemės ūkis () 1940–1960 m., 1962 m.

Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Aleksėndra Gėrdėnis

thumb|200px|Aleksėndra Gėrdėnis

**Gėrdėnis Aleksėndra Stanėsluovs** (gėmė 1937 m. spalė 7 d. – mėrė 2011 m. siejės 16 d.) bova Lietovuos kalbėninks kėlėma nu Žemaitėjės, habėlėtouts muokslu daktars.

Gėmė Trīškiūs, Telšiū kraštė, muokėnas Trīškiūs, Ožlėiknie, Mažeikiūs. 1962 metās pabėngė Vėlniaus onėversėteta. Paskum palėka diestītojo, 1983 metās gava fėloluogėjės muokslu daktara varda. 1984–1989 m. bova fėloluogėjės katedras vediejo, tepuogė vaduovava Eksperimentėnės fuonetekas laboratuorėjē.

Aleksėndra Gėrdėnis bova muoderniuosės eksperimentėnės fuonetėkas, statistėnės kalbuotīras specēlėstos. Tīrė fuonoluogėjės, dialektoluogėjės, eksperimentėnės fuonetėkas, lietoviu kalbuos ė kėtū baltu kalbū istuorėjės, bendrėnės kalbuos teorėjės biedas. Ons pėrms ėš lietoviu kalbėninku apibendrėna lietoviu kalbuos fuonoluogėjės tīrėmos, susėstemėna ė sunuormėna termėnos, sukūrė origėnale klasėkinės bendruosės fuonoluogėjės teorėjė.

Aleksėndra Gėrdėnis bova nuognē dėdlis lietoviu tarmiū specēlėsts. Ons sorinka 33 tuomos tarmiū tekstu, sodarė pėrma žemaitėška gramatėka.

2002 metās apduovenuots Lietovuos dėdliuojė konėgākštė Gedėmėna uordėna Karėninka krīžiom.

Girdenis
Žvirblis

thumb|240px|Žvirblis (patinielis)
thumb|250px|Žvirblė patelė

**Žvirblis** () īr mažos paukštoks, muokslėškā priskėriams žvėrblėniu paukštiu šeimā (*Passeridae*). 

Paukštis īr 33 g svuorė, ėšmargints rodā ė pėlkā, so geltuono snapo. Patelė blīškesnė nego patėnielis. Jied nuognē vairū jiedi - grūdus, vėsuokiu augalū sieklas, nules vīšnės, čerešnės, žemougės, siemkės, kanapės, soles dīgstontius žirnius, popalės, kuopūstus. Gaud vabzdius. Tonkē skraid dėdlēs polkās, īpatėngā rodeni ė žėima. Žvirblē tonkē pešas terposavie, čeršk, vuoliuojas smielie. 

Žvirblē gīven žmuoniū suoduos, kėni sosok stuoga pakraigie, plīšiūs, paliepies. Ded 4-7 kiaušius, katrūs perėn 13-14 dėinū. Par metus žvirblē gal ėšvestė 2-3 vadas.

Kateguorėjė:Paukštē
Salonts

**Salonts** () īr opės Žemaitėjuo, vakarū Lietovuo; Mėnėjės dešėnīs ėntaks. Prasėded Žemaitiu aukštomuo, nū sontakas Gintelė so Dvaropio, netuol Plateliu ežera. Tek i vakarus, ož sontakas so Noutė - i pėitus. Pratek Salontus. Ītek i Mėnėjė 98,5 km nū anuos žiuotiū. 

## Ėntakā
* Kairė̄jė: Dvaropis, Ringopis, Bobins, Alkopis, Blėndiava
* Dešėnė̄jė: Gintelis, Bebrė, Alksnė, Noutė, Pestopis, Kūlopis

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Michael Sandel

**Michael J. Sandel** (g. 1953 m. kuova 5 d.) - JAV puolėtėnės fėluosuops. Dėdliausē žėnuoms ož tėisės korsos, katrie gal būt rastė internetė. Dėdlē krėtėkou JAV imigracėjės puolėtėka. 

## Nūruodas
* Harvarda onėversėteta biuograpėjė

Kateguorėjė:Fėluosuopā
Gary Lawrence Francione

thumb|right|150px|Gary Lawrence Francione so sava augėntėnēs (2009)

**Gary Lawrence Francione**  (g. 1954 m. gegožė d. JAV) - JAV tėisės fėluosuops, JAV Rutgers onėvėrsėteta dėstītuos, gīvūnū abuolėciuonėstėnės teuorėjės kūries.

Kateguorėjė:Fėluosuopā
Giegotė

thumb|200px|Giegotė

**Giegotė** (***gegožė, gegie, kukūžė***, ) īr stambos paukštis, katros muokslėškā prėgol gegotėniu paukštiu polkou (*Cuculiformes*).

Tas īr stambos paukštoks, pilkuos spalvuos, so raiba paskilve ė tomsēs sparnās. Akis ė kuojės geltuonė, snaps pilks. Gīven lapoučiu medies, eglīnūs, topias tėktās medius, ont žemės naskrėnd. Giegotės nu rīta lėgė sotemū kūkuo. Kėniu nesok, kiaušius ded i kėtū paukštiu kėnius (tonkiausē nendrėnokiu, devīnbalsiu). Ėšsirėtė̄s giegožioks ėšmet kėtus kiaušius ė būn matėnams kėnė gaspaduoriu.

Giegotė tonkē mėnavuojama tautuosakuo. Rokounama, ka pėrma sīki ėš pavasarė nugirdos giegotė kūkounont rēk torietė so savėm pėnėngū, tūmet vėsus metus anū neprėtrūks. Giegotė pavadėnama tuokė muotrėška, katra nenuor sava vāku keravuotė.

Kateguorėjė:Paukštē
CarGoTram

**CarGoTram** īr kuovėnėnis tramvajos, katrs važioun Vuokītėjės mietė Dresdenė. Ons vėižioun mašėnū detalės "Volkswagen" pabrėkou. 

## Istuorėjė
Pėrmuojė lėika ton mėntės, ka galiem būto padėrbtė ton kruovėnė tramvajo Dresdenė atsėrada 1997 metās. Oficēlē „CarGoTram“ atėdarīts bova 2000 m. lapkristė 16 d.  

## Teknuoluogėjė
CarGoTram īr i abė posės važiounontė transpuorta prīmuonė, katron sodara 5 segmentā: trīs kruovėnėnē vaguonā ė do kuombėnoutė kruovėnėnē-kuontruolės luokuomuotīvā. Kuombėnoutu kruovėnėniu-kuontruolės luokuomuotīvū kelamasės magtīngoms īr 7500 kg, vuo  kruovėnėniu vaguonū 15000 kg.
Bendrs talpoms īr 214 m³. Maksėmalos grētoms īr 50 km/h.

## Nūruodas
* CarGoTram teknėnės datas ė keliuoniu čiesos (vuokītiū kalbuo).
* CarGoTram.
* CarGoTram abruozdielē.
* 2010 m. balondė mienesie padėrbtė CarGoTram abruozdielē.

Kateguorėjė:Tramvajos
Svieta lietoviu bendroumenė

**Svieta lietoviu bendroumenė** () - napuolėtėnė uorganėzacėjė, katron vėinie vėsos svieta lietovius.

## Sodietis

Svieta lietoviu bendroumenė sodara skėrtingū kraštū ė valstībiu bendroumenės (šiuo gadīnie vēk  kraštų bei valstybių Bendruomenės 36 kraštūs).

# Airėjės lietoviu bendroumenė;
# Argentėnas lietoviu bendroumenė;
# Australėjės lietoviu bendroumenė;
# Danėjės lietoviu bendroumenė;
# Belgėjės lietoviu bendroumenė;
# Brazėlėjės lietuvių bendruomenė;
# JK lietoviu bendroumenė;
# Estėjės lietoviu bendroumenė;
# Italėjės lietoviu bendroumenė;
# Japuonėjės lietoviu bendroumenė;
# JAV lietoviu bendroumenė;
# Kanadas lietoviu bendroumenė;
# Lėnkėjės lietoviu bendroumenė;
# Lioksemborga lietoviu bendroumenė;
# Nuorvegėjės lietoviu bendroumenė;
# Nīderlandu lietoviu bendroumenė;
# Prancozėjės lietoviu bendroumenė;
# Švedėjės lietoviu bendroumenė;
# Švėicarėjės lietoviu bendroumenė;
# Orogvajaus lietoviu bendroumenė;
# Vuokītėjės lietoviu bendroumenė.

## Nūruodas
* Svieta lietoviu bendroumenės infuormacėjė.

Kateguorėjė:Organėzacėjės
Joudkrontė

**Joudkrontė** īr gīvenvėitė Pajūrī, Koršiu Nerėjės šiaurėniam šmuotė, pri Koršiu mariu kronta. Pakliūn i Neringas miesta sodėti. Tor 720 gīventuoju. 

Joudkrontė īr 1885 m. pastatīta liuteruonu bažninčė, senuobėnės vilas ė žvejū nomā, medėnis Joudkrontės švītorīs. Pri miestalė stūksa Raganu kalns, apstatīts medėnēs paminklās, tepuogi īr kūlė skolptūru parks. Pamarė mediūs gīven gausos polks kuormoranu.

Kateguorėjė:Lietovuos gīvenvėitės
Koršē

thumb|200px|Koršiu žemės XIII omžiou

**Koršē** bova vakarėnė baltu tauta, katra gīvena daugomuo pri Baltėjės jūras (dabartėnė vakarū Latvėjuo, šiaurės vakarū Žemaitėjuo, Lietovuos pajūrī, Koršiu Nerėjuo). Koršē ruokavas nūnā jau nebgīva koršiu kalba. Anėi liuob ožsėimtė žemies ūkio, žvejība, amatās, prekiavėmo. Lėgė XII omžė kuršē kariava so žoviedās, muokiejė doukle Švėdėjės ė Danėjės karaliams. Ale ė patīs koršē tonkē ožpoldava skandėnavu žemes, līvios. 

XIII omžiou bova žėnuomas tuokės koršiu žemės:
*Vanema
*Ventava
*Bandava
*Piemarė
*Duvzarė
*Ceklis
*Miegova
*Pilsuots

XIII omžiou daugoma koršiu žemiu ožkariava krīžioutē, katrėi numalšėna vėsos koršiu sukėlėmos. Daug koršiu pasėtraukė Žemaitėjuo, kor par čiesa sosėmaišė so žemaitēs, vuo Latvėjuo - so žėimgalēs ė līvēs. 
 
Kateguorėjė:Baltā
Vanema

thumb|180px|Koršiu žemės

**Vanema** (aba **Vanemana**) senuojė Korša žėmė (*terra*) dabartėnės Latvėjės terėtuorėjuo, šalėp Baltėjės jūras.

Kateguorėjė:Koršiu žemės
Miegova

thumb|180px|Koršiu žemės

**Miegova** - senuojė Korša žėmė (*terra*) dabartėnės Lietovuos trėtuorėjuo, siauruo terėtuorėjuo terp Šventuosės ė Akmenuos opiu.

Daba ton terėtuorėjuo īr ėsėtaisė ton miestalē: Palonga, Kretinga, Švėntuojė, Būtėngė, Darbienā, Lėnkėmā, Vīdmantā.

## Nūruodas
* ''Mėguva - kuršių žemė'', '''Palangos priešistorė ir viduramžiai archeologo akimis, I dalis.''' Vladas Žulkus
* ''Pirmieji gyventojai'', '''Palangos priešistorė ir viduramžiai archeologo akimis, I dalis.''' Vladas Žulkus
* ''Mėguvos kilmingieji ir jų valdos'', '''Palangos priešistorė ir viduramžiai archeologo akimis, III dalis.''' Vladas Žulkus

Kateguorėjė:Koršiu žemės
Vlads Žulkos

**Vlads Žulkos** (g. 1945 m. balondė 16 d. Telšiūs) ī kėlėma nug Žemaitėjės Lietovuos arkeuoluogs, nug 2002 m. spalė mienesė - Klaipiedas onėversėteta rektuorios.

## Glabniausės poblėkacėjės
V. Žulkus īr 4 muonuograpėju, 4 kuolektīvėniu muonuograpėju ė daugiau kāp 50 tėrėma straipsniu lietoviu, vuokītiu, onglu, lėnku, rosu kalbuom autuorios ė bendraautuorios. 
Muonuograpėjės:
* Žulkus, V., Klimka, L. *Lietuvos pajūrio žemės viduramžiais*. Vilnius, 1989.
* Žulkus, V. *Klaipėdos senojo miesto raidos modelis*, Vilnius, 1991.
* Žulkus, V. *Palangos viduramžių gyvenvietės* (Acta Historica Universitatis Klaipedensis, t. VI). Klaipėda, 1997.
* Butrimas, A., Žulkus, V., Nikžentaitis, A., Vaivada, V., Aleksandravičius, E. *Žemaitijos istorija*: kolektyvinė monografija. Sud. A. Nikžentaitis. Vilnius, 1997.
* *Palangos istorija*: kolektyvinė monografija. Sud. V. Žulkus. Klaipėda, 1999.
* Žulkus, V. *Viduramžių Klaipėda. Miestas ir pilis. Archeologija ir istorija*. Vilnius, 2002.
* Žulkus, V. *Kuršiai Baltijos jūros erdvėje*. Vilnius, 2004.
* Žulkus, V. *Palanga in the Middle Ages. Ancient Settlements*. Vilnius, 2007.
* Žulkus, V. et al. *Jūrininkų rengimas Lietuvoje jūreivystės istorijos retrospektyvoje*: kolektyvinė monografija. Sud. ir moksl. red. V. Senčila. Klaipėda, 2008.

### Literatūra
* *Praeities puslapiai: archeologija, kultūra, visuomenė. Skiriama archeologo prof. habil. dr. Vlado Žulkaus 60-ties metų jubiliejui ir 30-ties metų mokslinės veiklos sukakčiai*. Klaipėda, 2005.

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Pilsuots

thumb|180px|Koršiu žemės

**Pilsuots** - (, ) senuojė Korša žėmė (terra), katra bova mėzernam pluotė terp Dangės opės ė Koršiu mariu. Daba ton terėtuorėjuo īr Kretėngalė, Plėkē, Dargožē, Klaipieda. 

Kateguorėjė:Koršiu žemės
Kiedainiu mėnarets

**Kiedainiu mėnarets** īr mėnarets Kiedainiu miestė, Kiedainiu parka šiaurėniam šmuotė, terp gelžkelė stotėis ė Duotnovielės opalė. Ons īr turkėškas ėšruodas, 25 m aukštoma, so islama posmienolio ont vėršaus ė arabėškās raštās ont šuonu.

Kiedainiu mėnarets pastatīts aple 1880 m. grafa Eduarda Totlebena, katros ana pastatīdėna kāp pamėnavuojėma vainē so turkās, katruo pats dalėvava. 

Kiedainiu mėnarets īr tėktās vėins ėš dvėijū mėnaretu Lietovuo (kėts tuoks īr ont Kauna mečetės). 

Kateguorėjė:Kiedainē
Kateguorėjė:Bodīnkā