open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arvīds Jūzātis

**Arvīds Jūzātis** (gėmė̄s 1956 m. balondė 18 d. Vėlniou) ī lietoviu pėliuosuops, rašītuos, poblėcėstos, spuortėninks (plaukėks), puolėtėks, humanėtarėniu muokslu daktaros.

## Gīvenėms
1980 metās Arvīds Jūzātis bėngė akanuomėkas muokslus Vėlniaus onėversėtetė, 1986 metās apgīnė pėliuosuopėjės muokslu kandėdata dėsertacėjė „Vilhelms Diltiejos: istuorėnis subjektos ė subjektīviuojė realībė“.

1985–1987 metās Jūzātis diestė Lietovuos konservatuorėjuo, 1998–2004 m. Vėlniaus onėversėteta Terptautėnie versla muokīkluo. 1987–2001 metās dėrba Lietovuos muokslu akademėjės Pėliosuopėjės, socioluogėjės ė teisės instėtotė  . 2001–2003 metās ons bova LR Mėnėstra Pėrmėninka patariejo švėitėma ė koltūras rēkalūs, 2004–2009 metās – Lietovuos generalėnė konsolata Karaliautė kraštė koltūras atašie. 2009–2012 metās gīvena Rīguo. Ons 2012–2017 metās ejė Lietovuos tautėnė uolimpėnė komėteta viceprėzėdėnta parēgas. Nug 2013 m. Klaipiedas onėversėteta Pedaguogėkas fakolteta lektuorios, nug 2016 m. Svēkatas muokslu fakolteta docėnts.

## Spuortė

* Arvīds Jūzātis ī 1974–1977 metu daugsīkis Lietovuos plaukėma čempėjuons ė rekuordėninks
* 1976 m. TSRS plaukiėma čempėjuons ė rekuordėninks
* TSRS Terptautėnės klasės spuorta meistros
* 1976 m. Muonrealė XXI uolimpėniu žaidīniu bruonzas medalė laimietuos 100 m krūtėnė – 1:04.23; 200 m. krūtėnė – 6 vėita; 4x100 kombėnoutuo estafetie – 5 vėita; uolimpėnis rekuordėninks 100 m krūtinė.
* 1976 m. Peskaruo (Italėjė) Euruopas taurės laimietuos.
* 1988 m. vėins Lietovuos tautėnė uolimpėnė komėteta atkūrieju.

## Puolėtėkuo
1988 m. Arvīds Jūzātis bova vėins ėš Lietovios Sājūdė kūrieju ė glabnūju nariū, Sājūdė seima narīs, Seima tarības narīs. Pėrmūs liousūs rinkėmūs (1989 m.) i TSRS Liaudėis Deputatu sovažiavėma Sajūdė bova ėškelts prīš LKP CK I sekretuoriu A. Brazauska. Paskum sava kandėdatūra atsijėmė diel kuovės prīš TSRS. 1990 m. ons bova vėins ėš Lietovuos lėberalu sājongas kūrieju.

1994–1998 m. Sontarvės fuonda kūries ė pėrmininks.

Pauokatīts Lietovuos intelektoalu, Arvīds Jūzātis balatėravas i 2019&amp; nbsp; m. Prėzidėnta rinkėmus.

## Kūrībuo
1988 m. Jūzātis bova Sājūdė gazietas „Sājūdė žėnės“ redaktorios ė leidies; 1990 m. koltūras gazietas „Šiaurės Atienā“ vėins ėš ikūrieju, redaktorios;
1995–2000 m. žornala „Naujuojė Ruomova“ vīriausis redaktuorios. 2007–2009 m. – žornalu „Baltika“ ė „Paralelės“ redakcėniu kolegėju narīs. Nug 2003 m. Lietuvuos rašītuoju sājongas narīs.

Arvīds Jūzātis ī parašė̄s šmuota pjesiu, pastatė̄s dokomėntėniu fėlmu aplė Tieva Stanėsluova (1997 m.), Lėna Jonku (2017 m.). Parašė̄s kningu apmīslėdams koltūra, puolėtėka, tautuos gīvenėma, Baltėjės pajūrė miestu istuorėjė.

Apduoveniuots V. Kodėrkas, I. Sėmuonaitītės, J. Kelioutė, L. Riezas, „Varpū“ žornala premėjuom, Lietuovuos ėr Estėjės vastībėnēs apduoveniuojėmās.

## Šaltenē




Jūz
Kateguorėjė:Lietovuos spuortėninkā
Šarūns Nuorkeliūns

**Šarūnas Norkeliūnas** (g. 2012 m.) - vēns geriausiu Lietovuos šachmatu luošieju, Lietovuos šachmatu rėnktėnės narīs. Ons īr vēns jauniausiu ton mėistrėškoma pasėikosiu luošieju. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lietovuos spuortėninkā
Volodīmīrs Zelenskis

[thumb|Zelenskis par inauguracėjės kalba Okrainas Parlamentė [2019 m.]]

**Volodīmīrs Eleksėndrovėčė Zelenskis** (g. 1978 m. sausė 25 d.) īr Okrainas prezidėnts, ėšrīnkts par 2019 m. ontra tora.

## Karjiera
Onkstiau Zelenskis vaidėna kuomėka pruogramuo „Kvartal-95“.

Kateguorėjė:Okrainas prezidėntā
Osaka

**Osaka** ()  ī trets palē gīventuoju skaitlio Japuonėjės miests. Ėšbūdavuots ons Honšiū saluo ī.

Miestė ī dėdlis jūru ousts, do uora ousto.

Kateguorėjė:Japuonėjės miestā
Gvaizdėkelē

thumb|215px|Gvaizdėkelē
**Gvaizdėkelē** ī pagards, katros rondas ėš truopėkūs augontė augala – ***kvapniuojė gvaizdikmedė*** (), katros prīgol prī mėrtėniu augalū (*Mīrtaceae*) šeimuos.

Pagards gvaizdikmedė pomporā ī. nūnokė̄ anėi doud dėdlē laišku skuoni ė saldu smuoka.

Tonkiausē gvaizdėkelius ded i kuompuotus, erbatas, saldiesius. Kėtor anās skanėn rīžus, mēsa, marėnatus.

Gvaizdėkelius daugiausē svietė augėn Induonezėjuo. Mažesni ūkē ī Šri Lankuo, Kuomorūs, Tanzanėjuo, Madagaskarė.

Kateguorėjė:Pagardā
Cėnemuons

miniatiūra|240px|Cėnemuona žėivies lazdalės ė mėltalē
**Cėnemuons** ī pagards, katros parēn nug cėnemuona medė (*Cinnamomum*), augontė Pėitū ė Pėitrītiu Azėjuo, žėivies. Ton žėivė nūlop, sodžiuovėn ė somal ė mėltalius. Anās skanėn daugomuo vairius saldiesius – sausainius, bondielius, kuompuotus, vāsius, erbata. Tora saldu smuoka, skuonis kartuoks.

Daba svarbė̄jė cėnemuona augėntuojē ī Šri Lanka, Indėjė (īpatingā Kerala), Bangladešos, Kėnėjė, Induonezėjė, Vietnams, Zanzėbars, Madagaskars, Brazilėjė.

Kateguorėjė:Pagardā
Īkorės

**Īkorės** ī švėntė, katra žmuonis švēs kap īsikraustīs i naujė truoba. Palē Daukonta, īkorėmis vadėnas, ka i naujē pastrūnīta truobesi pirmāji karta ogni so dėdlė guoda īnešosīs asluo sokūrė. Par īkorės ožkorta pėrmuojė ognės būs dėdlė svarbė, ba ana rēšk nomū dūšė, īr kap nomū šėrdės; naujė ognės pašvėntėn ciela truoba, ūki. Par īkores būtėnā būs vaišės – anas ī na tėktās paprastos švėntėms, ale ė apieravuojėms nomū dūšėm, ka anas kieravuotom nomus, nadarītom ėškadas.

Senuobie žemaitē nakti prīš įkorės liuob īleis i nomus katė aba šoni. Rītė nešėni šv. Aguotas douna apēs truoba, anuos kertės aprūkīs švėntās žuolīnās, apšlakstīs švēsto ondenio, ėškilmingā ikūrs žėdėni so senū nomū ognėm. I īkorės kvies sosiedus, artėmājė gėmėnė.

Kateguorėjė:Šventės
Kiwi

thumb|Kiwi kriautovė Danėjuo.

**Kiwi** (stėlėzoutā **KIWI**) - Skandėnavėjės kriautoviu tėnkls. Kiwi tor kriautoves Nuorvegėjuo ė Danėjuo. Tėnklou dėrb irinki 8000 žmuoniu. Pėrmuojė kriautovė bova atėdarīta 1979 m. Huoksondė. Danėjuo pėrmuojė kriautovė atsėdarė 2008 m. Krūvuo dėrb 752 "Kiwi" kriautovės.

Kateguorėjė:bėndruovės
Erna Solberg

[thumb|right|Erna Solberg parėjės sosėrėnkėma [2009 m.]]

**Erna Solberg** (, g. 1961 m. vasarė 24 d.) ī puolėtėkė, Nuorvegėjės mėnėstrė pėrmėninkė. Pėrma sīki bova ėšrīnkta i Nuorvegėjės parlamėnta 1989 m., nū ton gadīnės ana bova parrīnkta 5 sīkius. Nūg 2004 m. ī Nuorvegėjės kuoncervatuoriu partėjės vaduovė.

Būdama vāko ana sonkē muokėnuos, ana sėrga dėsleksėjė.

Kateguorėjė:puolitėkā
Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Starlink

thumb|350px|right|Luoguotėps
[miniatiūra|350px|right|60–tėis palīduivu abruozdielis pėrmuosės [2019 m. gegožė 24 d. mėsėjės gadīnie]]

**Starlink** - JAV bėndruovės SpaceX pruojėkts, katron pagelba būs padoudams pėgos ė krūvuo grēts internets Svietou nauduonont šmuota dėrbtėniu Žemės palīduovu. 

Pruojėkts pradiets kortė 2015 m., vuo pėrmuojė 60 palīduovu krūva palēsta 2019 m. gegožė 24 d. Pruojėkta plans ī lėgė 2020 m. i Žemės uorbėta ėšlēst 12 tūkstontiu palīduovu.

Kateguorėjė:bėndruovės
Kateguorėjė:internets
Vanagīnė (Joudopė)

**Vanagė̄nė** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 4 žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Vėštagerklis

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Īkapės

thumb|245px|Nabašnėnka griautē so īkapėm. Kīrkarelė moziejos Torkėjuo

**Īkapės** ī dāktā, katrūs ded sīkiom so nabašnėnko i anou graba. Daba īkapėm šauka nabašnėnka pusmertėni apsirėngėma, ale seniau tas būs ė vėsuoki papoušėma ė kėti dāktā – ginklā, darba rakondā (pjautovs, verpstelė, īla, adeta). Tas parēn ėš vieras, ka žmuogou pu smertėis tėi dāktā vėināp vuo kėtap būs rēkalingi – nabašnėnks dausūs tūliaus dėrbs sava darbus aba tories kuovuotė so smakās.

īpatingās atvejēs senuobie (kap laiduoj dėdžiūnus, dėdlius konėgus) i kapa liuob dies ne tėktās īpatingā brongius, poušnius dāktus, bet ė gīvuolius (īpatingā žėrgus), žmuonis (tarnus).

Lietovuo senuobėniūs kapūs rond titnaga vilītiu, žvieriū dontū, gintara pakabotiu, kūlė kėrvātiu, kaula jėtėgaliu. Kap radas metals, kap īkapės pradiejė dietė gelžėnės šuoblės, kėrvius, kaplius, dalgės, darba rokondus. Nug XV omžious īkapės jau dies retā, tonkiausē tas būs pėnėgā (muonetās).

Kateguorėjė:Arkeuoluogėjė
Kateguorėjė:Smertės
Gzimsos

thumb|240px|Gzimsos ont noma Bīdguoščiou (Lėnkėjė)

**Gzimsos** aba ***karnėzos*** ī golstos vairė platoma ėškėlėms, padėrbts kuokė bodinka fasadė aba vėdou (interjėrė). īr ė kap papoušėms, ė kap dākts, katros sauga sėina nug lītaus.

Gzimsus ėšbūdavuoj i rinki palē stuoga, longus, palongės, pečius. Paprastā būn vairē ėšlonkstīti, so papoušėmās. Gzimsās liuob tonkiausē pouš paluocius, bažninčės, miesta nomus.

Kateguorėjė:Arkėtektūra
Vīžounelės

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo, ož 4 i šiaurės rītu šmuota nūg Otenuos. Ī ėšlėkė dvara bodīnkā, parks.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
FK Mastis Telšiai

**FK „Mastis“** īr bovēs Lietovuos fotbuola klobs. Ons nūg Telšiū. Vēkluos metā nūg 1956 lėgė 2013 m. sezuona pabonguos.

## Sezuonā

## Šaltenē

Mastiss
Ėltės

thumb|160px|Tėgra ėltis

**Ėltis** (vns. ėltės) īr aštrē, smailē žvieriū dontis, katrėi prītink mēsā pliešītė. Ėltės tora mēsajiedē ė vėsajiedē žvierē, tepuogė žmuogos. Ėltis ī dontū lonka prīšakie, terp kapliu ė kondiū. Paprastā būn 4. Tepuogė ėltis ī kap katrū gīviu dontis, skėrtė parkėrstė skūrā, ka galietom solptė krauji (pvz., krausolpiu šėkšniesparniu), aba ka galietom soleistė troča (gīvatiu).

Kateguorėjė:Kūna narē
Voyager 1

right|thumb|300px|„Voyager 1“ ė „Voyager 2“ skrėdėma trajaktuorėjės

**Voyager 1** - JAV bapėluotės kuosmėnis laivs, 733 kg svarontės, ruobuotėzouts zuonds.

Laivs palēsts 1977 m. siejės 5 d.

Daba "Voyager 1" ī tuoliausē nūg Žemės notuolės žmuoniu sokorts aparats.

Kateguorėjė:astruonuomėjė
Voyager 2

right|thumb|300px|„Voyager 1“ ė „Voyager 2“ skrėdėma trajaktuorėjės

**Voyager 2** - JAV bapėluotės kuosmėnis laivs, 721,9 kg svarontės, ruobuotėzouts zuonds.

Laivs palēsts 1977 m. rogpjūtė 20 d.

Laivs praskrėda šalėmās 4 planetu. Tas ī vēns pruodoktėviausiu razoltatu ėš vėsu kuosmėniu laivu skrėdėma istuorėjės. 

Kateguorėjė:astruonuomėjė
Imbiers

thumb|150px|Imbiera šaknis
**Imbiers** (, ) ī prīskonėnis augals, katros prīgol imbierėniu augalū (*Zingiberaceae*) šeimā.

Augals kėlėma nug Kėnėjės ī, daba augėnams daugomuo Indėjuo, Pėitrītiu Azėjuo, vėituom Afrėkuo (Kamerūnė). Jiediou ēn imbiera šaknis. Anas dėdlē laiška smuoka, paneši i cėtrėna. Tink pagardintė sausainius, bondielius, taisītė erbatā, tepuogė ī dėdlė liekvarsta kap suop gerklie, pėlvs, mažėn pīkėnėma.

Kateguorėjė:Žuolīnā
Roberts Fultuons

mini|Robert Fulton (1765–1815 m.)
mini|1806 m. povandeninės laiva brieženīs

**Roberts Fultuons** (, 1765 m. lapkristė 14 d. – 1815 m. vasarė 25 d.) īr amerėkuonu ėšradies, katruo žīmiausis darbs ī 1809 m. vasarė 11 d. ožpatėntouts garlaivis.

Gėmė Pensilvanėjuo. Nug mažomies duomėjės laivās, teknėka. 1786 m. ėšvažiava i Onglėjė, katruo muokės braižības ė arkėtėktūras. 1793 m. prīstatė sava pėrma garlaivė pratatėpa, vuo paskom ėšvažiavė̄s i Prancūzėjė, Napuolėuonou paruodė pėrma sava puvondenėni laiva „Nautėlėju“. 1807 m. Fultuona garlaivis bova palēsts plauktė. Paskum sopruojėktava garlaivi Rosėjă tepuogė tėlpta San Peterborgė.

Fulton
Siv Jensen

thumb|203px|right|Siv Jensen

**Siv Jensen** (g. 1969 m.) - Nuorvegėjės puolėtėkā, nūg 2013 m. ī Nuorvegėjės fėnansu mėnėstrė. Ana ī Nuorvegėjės parlamenta narie nūg 1997 m. 

Kateguorėjė:Nuorvegėjės žmuonis
Olė Riuomeris

thumb|right|206px|Ole Rømer

**Ole Christensen Rømer** (g. 1644 m. siejės 25 d. – m. 1710 m. siejės 19 d.) bova danu astruonuoms, katrs 1676 m. apskaitliava švėisuos grētoma.

Kateguorėjė:Danėjės žmuonis
Tarbūtē

**Tarbōtē** () - Juonėškė rajuonė, Gāžātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. 

## Istuorėjė
2011 m. suoduo gīvena 8 žmuonis.
Ščecina tramvajos

**Ščecina tramvajos** () īr vėina ėš vėišuojė sosėsėikėma transpuorta prėimuoniū Ščecine. Tramvajos Ščecinū pradiėjė korsout 1879 m. lėipas 23 d. Ana ī pėnkioulėkta Lėnkėjės tramvajaus lėnėjė.

## Maršrotā

## Tramvajē

## Šaltenē

## Nūruodas
* Tramwaje Szczecińskie

Kateguorėjė:Lėnkėjės tramvajos
Joudēkē (Juonėškis)

**Joudēkē** () - Juonėškė rajuonė, Gāžātiu seniūnėjuo, esontė gīvenvėitė. Šmuots suodas ī Žagarės regėjuonėnem parkė. 

## Istuorėjė
Joudėikē mėnavuonamė 1693 m. 2001 m. suoduo gīvena 123 žmuonis.
Sautvolds

**Sautvolds** () ī miestalis ė krūvuo parapėjė rītu Onglėjuo, ont Šiaurės jūras kronta, ož 156 km i šiaurės rītu posė nūg JK suostėnės Luonduona. Šalėp miestalė ī poikos pliažos. Pliažė ī ėšbūdavuotas mažas triuobalės torėstam.

## Akanuomėka
thumb|Alaus bravuors „Adnams“
Miestalė akanuomėkuo glabniausė ī torėzma ė paslaugu ė žvejības barā. Dėdliausis darbdavīs ī vėitas alaus bravuors „Adnams“. Dėdlis šmuots bodīnko (zars 49 proc.) ī nauduonamė, kāp vasarnomē.

## Nūruodas
* Sautvolda moziejos (tėnklopis onglu kalbuo).

Kateguorėjė:Onglėjės miestā
Mis Lietova

**Mis Lietova** () - gruože kuonkorsos napsėžanėjosiuom mergelkuom, katrs notīnk so partraukuom vėina lėika metūs. 

## Ėšluošiejės
Šmuots ėšluošieju:
* 1988 m. – Ingrida Mikelionytė
* 1989 m. – Liucija Gruzdytė 
* 1992 m. – Rasa Kukenytė
* 1993 m. – Jūratė Mikutaitė
* 1994 m. – Jurga Tautkutė
* 1995 m. – Gabrielė Bartkutė
* 1996 m. – Daiva Anužytė
* 1997 m. – Asta Vyšniauskaitė
* 1998 m. – Kristina Pakarnaitė
* 1999 m. – Renata Mackevičiūtė
* 2000 m. – Martyna Bimbaitė
* 2001 m. – Oksana Semenišina
* 2002 m. – Vaida Grikšaitė
* 2004 m. – Agnė Maliaukaitė, Panevėžys
* 2007 m. – Jurgita Jurkutė, Plongė
* 2008 m. – Gabrielė Martirosianaitė, Kauns
* 2009 m. – Vaida Petraškaitė, Kauns
* 2010 m. – Gritė Maruškevičiūtė, Vėlnios
* 2011 m. – Ieva Gervinskaitė, Daukšē (Skouda rajuons)
* 2012 m. - Rasa Vereniūtė
* 2013 m. - Rūta Elžbieta Mazurevičiūtė
* 2014 m. - Agnė Kavaliauskaitė

Kateguorėjė:Mis Lietova
Gritė Maruškevičiūtė

**Grėtė Maroškevėtalė** (, g. 1989 m. Šiauliūs) - Lietovuos gražuolė, ėšluošošė Mis Lietuva kuonkorsa 2010 m. Mis Svieta rėnkėmūs 2010 m. ožjiemė 40-uojė vėita.

Kateguorėjė:Mis Lietova
Ingrėda Mėkeliuonītė

**Ėngrėda Mėkeliuonītė** (, g. 1970 m.) - Lietovuos aktuorė, gražoulė, ėšluošošė Mis Lietuva kuonkorsa 1988 m. 

Kateguorėjė:Mis Lietova
Kateguorėjė:Lietovuos aktuorē
Liucija Gruzdytė

**Liocėjė Grozdalė** () - Lietovuos gražuolė, ėšluošošė Mis Lietuva kuonkorsa 1989 m. Dabartėis gadīnie Liocėjė gīven Lėnkėjuo.

Kateguorėjė:Mis Lietova
Oksana Semenišina

**Uoksana Semenėšėna** () - Lietovuos gražuolė, ėšluošošė Mis Lietuva kuonkorsa 2001 m. Dabartėis gadīnie Uoksana gīven Maskvuo, Rosėjuo.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Mis Lietova
Jorgėta Jorkotė

thumb|right|309px|Jurgita Jurkutė

**Jorgėta Jorkotė** (, g. 1985 m. balondė 23 d. Plongie) - aktuorė, Lietovuos gražoulė, ėšluošošė Mis Lietuva kuonkorsa 2007 m. 

## Fėlmuograpėjė

Kateguorėjė:Mis Lietova
Kateguorėjė:Lietovuos aktuorē
Rasa Kukenītė

**Rasa Kukenytė** () - Lietovuos aktuorė, gražoulė, ėšluošošė Mis Lietuva kuonkorsa 1992 m. Dabartėis gadīnie gīven Italėjuo.

Kateguorėjė:Mis Lietova
Mīkuols Jermalavėčė

**Mīkuols Jermalavėčė** () (1921–2000 m.) – Godėjės istuorėks. Ons ėškielė hėpuotezė, ka mūsintās LDK valstībė mūsintās bova gudėška kėlėma, vuo ne baltėška.

Kateguorėjė:Istuorėkā
Kateguorėjė:Baltarosėjės žmuonis
Rėmonts Jasos

**Rėmonts Jasos** (, 1929 m. bėrželė 1 d. Šiauliūs – 2002 m. sausė 25 d. Vėlniou) - Lietovuos istuorėks, pargoldītuos, encikluopedėnīks. 

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėkā
Algis Kropavėčė

**Algis Kropavėčė** (, g. 1961 m. siejės 13 d.) – Lietovuos istuorėks, puolėtuoluogs, homanėtarėniu muokslu daktars.

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėkā
Aduolps Šapuoka

**Aduolps Šapuoka** (, g. 1906 m. vasarė 13 d. Grībeliūs, Otenas valstios – 1961 m. kuova 9 d. Tuoruontė, Kanaduo) - Lietovuos istuorėks, pedaguogs.

## Glabniausė darbā
* Lietova ir Lėnkėjė Juogailas gadīnid, 1935 m.
* Atsakingė Lietovuos puolėtėkas vadā seima repuoprmas gadīnie, 1936 m.
* Lietova ė Lėnkėjė pū 1569 m. Lioblėna onėjės, 1938 m.
* Juonošos Radvėla ė Švedėjė, 1941 m.
* Bajuorėška Demuokratėjė, 1941 m.
* Lietovuos kaima ė dvaro santīke XVIII o. antram šmuotė, 1941 m.
* Lietova, krašts ė tauta, 1946 m.
* Lithuania Through the Ages, 1948 m.
* Vėlnios Lietuvos gīvenėme, 1954 m., onglu k.
* Senasės Vėlnios, 1963 m.
* Šmuots istuorėniu straipsniu.

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėkā
Algirdas Ramanauskas

**Algirdas Ramanauskas** (t. p. žėnnuoms kāp **Algis Greitai**, g. 1970 m. lapkristė 27 d.) - Lietovuos puolitėks, vėsoumanėnis vēkies, humuorėsts, aktuorios, radėjė dėktuorios ė TV laidu vedies. Bovės Vėlniaus miesta savėvaldībės tarības narīs. 

Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
Baltėjės kels

thumb|250px|right|Baltėjės kels

**Baltėjės kels** (, , ) – aple 650 km ėlgoma sosėkėbosiu žmuoniu grandėnė, 1989 m. rogpjūtė 23 d., ėnavuonount 50-as Muoluotuova-Rėbentruopa pakta metėnes. Tēp bova ėšrēkšts pruotests diel slaptu pruotuokuolu ė Baltėjės valstībiu naprėklausuomībės panaikėnėma.

## Nūruodas

Kateguorėjė:notėkėmā
Vytautas Petras Plečkaitis

**Vytautas Petras Plečkaitis** (g. 1950 m. spalė 16 d. Kalvarėjuo) - Lietovuos istuorėks, puolitėks, dėpluomats. Ons bova ėšrīnkts i 1992-1996 m. Lietovuos Respoblėkas Seima. 

## Apduovenuonėmā
* 1996 m. Lėnkėjės Uordėna ož zaslūgas Rėtere (Kavalieriaus) Krīžios;
* Okraėnas konėgākšte Jaruoslava Ėšmėntėja III laipsne uordėns;
* 2000 m. Lietovuos naprėklausuomībės medalis;
* 2003 m. Uordėna „Ož zaslūgas Lietovā kuomanduora krīžos.

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėkā
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Merdėjans (laivs)

[thumb|right|246px|Merdėjans [2019 m.]]

**Merdėjans** () - borėnis laivs (barkentėna) ėšdėrbts ėš medė. Merdėjans ī laikuoms Klaipiedas sėmbuolio. Laivs stuov prėšvartouts Klaipiedas miesta senamiestie, pri kairė Dangės opės kronta. Merdėjans ī vėina ėš gausiausē aplonkomu miesta vėitu.

## Teknėnē doumanīs
miniatiūra|250px|right|Borlaivis jūruo
miniatiūra|250px|right|Borlaivis 2012 m.

* Ėlgoms so bogšprėto – 51,70 m
* Ėlgoms sa laivagalė valtėis keltovu – 44,91 m
* Denė ėlgoms – 43,57 m
* Ėlgoms palē vaterlėnėjė – 39,00 m
* Ėlgoms terp statmenu – 37,50 m
* Platoms – 8,75 m
* Buorta aukštis – 3,90 m
* Grėmzlie – 3,45 m
* Ondėntalpa – 626 dwt
* Kruovėms – 300 t
* Vėsa kruovėnė talpa –312,4 dwt

## Šaltenē

## Nūruodas

* Laiva „Meridianas“ paramuos fuonds
* Restuorans „Meridianas“

Kateguorėjė:laivā
Kateguorėjė:Klaipieda
Muokšėška Vikipedėjė

thumb|right|150px|Luoguotėps

**Muokšėška Vikipedėjė** - liousuojė vikipedėjė muokšu kalba. Pradieta kortė 2008 m.

## Nūruodas
* Muokšėška Vikipedėjė

Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Niuonuoksas radėjācėnis notėkėms

**Niuonuoksas atoumanis sprougėms**, aba **Niuonuoksas radėjācėnis notėkėms**, aba **Arkhangelska radėjācėnis sprougėms** - atoumėnis sprougėms notėkės 2019 m. rogpjūtė 8 d. šalėp Niuonuoksas suodas, šiaurės vakaru Rosėjuo, kūmat spruoga ėšmiegėnama atuomėns rēktuoriaus varuoma raketa. Po sprougėms ėšmieroutas radėjācėjės līgmou pakėla 16 lėiku. Par spougėma mėrė 5 žmuonis, vuo nūg 3 lėgė 6 žmuoniu bova šožēstė. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Notėkėmā
Kateguorėjė:Rosėjė
Erzėška Vikipedėjė

thumb|right|199px|Luoguotėps

**Erzėška Vikipedėjė** - liousuojė vikipedėjė erziu kalba. Vikipedėjė pradieta kortė 2008 m. gegožė 26 d.

## Nūruodas
* Erzėška Vikipedėjė

Kateguorėjė:Vikipedėjės vagol kalbas
Arklou

**Arklou** (airėškā – *An tInbhear Mór*, ) īr Airėjės miests, Airėjės saluos rītū šmuotė. Ī ousts.

Miesta IX o. ėkūrė vėkingā.

Kateguorėjė:Airėjės miestā
Kuorks

**Kuorks** (airėškā – *Corcaigh*, ) īr ontrs palē gīventuoju skaitlio Airėjės miests, veik uora ė jūras oustā, miests ī Airėjės saluos pėitvakariu šmuotė.

Kateguorėjė:Airėjės miestā
Sausē (Endrė̄javs)

**Sausē** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Endrė̄java seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Pažvelsis (Endrė̄javs)

**Pažvelsės** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Endrė̄java seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu, vuo 2011 m. - 17.

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Gardėns

**Gardėns** () – Godėjės miests, šalėis pėitvakariū šmuotė, šalėp Godėjės robežiaus so Lietova ė Lėnkėjė, šalėp Nemona opėis. Gardėns ī krūvuo rajona ė apskrėtėis cėntros. Ėš vėsu Godėjės miestu, Gardėnė gīven dėdliausės skaitlios Ruomas Katalėku.

## Istuorėjė
Miests ikorts XII o. ontruo posie.

Kateguorėjė:Baltarosėjės miestā
Astrava rajuons

**Astrava rajuons** - rajuons Gardėna srėtie, Godėjuo, šalėmās robeže so Lietova. Pluots – 1569 km², 24 266 gyīventuojē (2009 m.).

## Istuorėjė
Rajuons bova ėkorts 1940 m. sausė 15 d.
## Gīenvėitės

Kateguorėjė:Gardėna srėtėis rajuonā
Chartums

**Chartums** () ī Sudana suostėnė ė ontros palē gīventuoju skaitlio Sudana miests. 

## Geuograpėjė
Miests ī šalėp Nila opės.

## Demuograpėjė

Kateguorėjė:suostėnės
Kateguorėjė:Sudana miestā
Astravs

**Astravs** (, ) ī miests šiaurės vakaru Godėjuo, Astravs rajuona centrs. Astravs ī ož 55 km i rītū šmuota nūg Vėlniaus. Miesta apīlėnkies ė patiam Astravė nug senībiu gīvena šmuots lietoviu. Miestalis pėrma sīki pamėnavuots 1468 m.

## Akanuomėka
Miests grēta aug nūg ton gadīnes kūmat pradieta būdavuotė atuomėnė alektrėnė. I miesta atsėkielė šmuots aukštuos kvalėpėkacėjės specēlėstu.

Kateguorėjė:Baltarosėjės gīvenvėitės
Vikinaujīnas

thumb|right|150px|Vikinaujīnu luoguotėps

**Vikinaujīnas** () - internetėnis informacėnis naujīnu portals, vēkontis nug 2004 m. 

## Noroudas
* Wikinews.org

Kateguorėjė:Infuormacėnē puortalā
Alibaba Group

**Alibaba Group Holding Limited** () – dėdliausė Kėnėjės bėndruovė. Alibaba Group ī alektruonėniu paslaugu bėndruovė. Anuos ėkūries ī Jack Ma.

## Gropės stroktūra

* Alibaba.com – alektruonėnės prekības platpuorma;
* AliExpress – alektruonėnė kriautovė ožėine rėnkuoms;
* Taobao – internetėnė kriautovė Kėnėjės rėnkā;
* Tmall – internetėnė kriautovė Kėnėjės rėnkā;
* Alipay – muokėjėma sėstema.

Kateguorėjė:Bėndruovės
Džeks Ma

[thumb|right|158px|Džeks Ma, [2015 m.]]

**Džeks Ma** (gėmė̄s 1964 m. siejės 10 d.) ī Kėnėjės versla magnats, bėnduovės gropės „Alibaba Group“ ikūries, pėlontruops ė puolėtėks. Ons ī vėins baguotiausiu Kėnėjės žmuoniu. Anam gīvenėma pradiuo vargīngā sekies gaut muokslos ė darba. 1994 m. rondantėis internetou ons ėkūrė interneta prekības bėndruovė Alibaba.

## Asmenėnis gīvenėms
Džek Ma ī žanuots, tor 3 vākos. 

Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis
Kīzīls

**Kīzīls** (tovėškā ė ) ī miests Rosėjuo, Tovas respoblėkas suostėnė ė dėdliausis miests. 2018 m. miestė gīvena aple 118 tūkst. žmuoniu.

[thumb|left|Uobelėsks „Azėjės centrs“ ([2014 m.)]]

Kateguorėjė:Rosėjės miestā
Džeris Jongs

[thumb|right|260px|Džeris Jongs [2007 m. padėrbta puortegrapėjė]]

**Džeris Jongs** (kėnėškā: 楊致遠, , g. 1968 m.) ī kėlėma ėš Taivanė JAV kuompiuteriu pruogramoutuos, vėins ėš 2 žmuoniu 1994 m. īkūrosiu interneta paslaugu bėndruovė „Yahoo!“. Ons gėmė Taivanė ė pri gėmėma anuo vards bova Yang Chih-Yuan.

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Deivėds Filo

thumb|right|Deivėds Filo

**Deivėds Filo** (, g. 1966 m. balondė 20 d.) ī amerėkuonu kuompiuteriu pruogramoutuos, vėins ėš 2 žmuoniu 1994 m. īkūrosiu interneta puoslaugiu bėndruovė „Yahoo!“. Ī žanuots ė tora vėina vāka.

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Like Nastya

**Like Nastya** - puopolēros YouTube video bluogs skėrts veizietė vākam. Kanals pradiejė vēkt 2016 m. ė palėka dėdlē puopulēros. Anuo koriejē pradiuo kūrė abruozdieliu klėpos Rosėjuo, bat pū ton parsėkielė i JAV.  

Kateguorėjė:internets
Tova

**Tova** -  (), **Tovas Respoblėka** () Rosėjės respoblėka, katra ī pėitū Sėbėrė, pėitūs Tova robežiounas so Monguolėjė. 1914 Tova pakliova i Rosėjės imperėjė, katruo liuob vadīntėis *Orenkajaus krašto* (), tas ožvadėnėms liuob būt nauduonams lėgė 1921 m.

## Miesā
Tovuo ī 5 miestā:
* Kīzīls – 109,1 tūkst. gīv. (2006 m.)
* Ak Duovoraks – 13,6
* Šaguonars – 11,2
* Čadans – 9,7
* Torans – 5,3
thumb|right|240px|Jorta Tos Bolakė
Kėtas truopnesnės gīvenvėitės:
* Ka Chems – 10,0
* Kīzīl Mažalīks – 5,0
* Sarīg Seps – 4,6
* Mogor Aksī – 4,0

Kateguorėjė:Rosėjės respoblėkas
Gėbraltars

thumb|right|267px|Gėbraltara skala

**Gėbraltars** ī Jongtėnės Karalīstės ožjūrė žemė, katra ēn pėitvakariu Euruopuo, terp Euruopas ė Afrėkas, ė terp Atlanta ondenīna ė Vėdoržemė jūras. Gėbraltars ī pusiasalie, šiaurės šmuotė ī robežios so Ispanėjė. Gėbealtars ī mėzerna mažos, anuo pluots ī 6,7 km². Gėbraltars tor 1,2 km ėlgoma robežio so Ėspanėjė.

Kateguorėjė:Geuograpėjė
Kateguorėjė:Jongtėnė Karalīstė
Paneviežė kuolegėjė

thumb|250px|right|Paneviežė kuolegėjės bodīnkos

**Paneviežė kuolegėjė** () ī naonėversėtetėnė valstībėnė aukštuojė muokīkla. Kuolegėjė īstēgta 2002 m. Tėisėnis kuolegėjės statosos ī vėišuojė istaiga.

## Nūduodas
* Uofėcēlos tėnklopis
* Panevieže kuolegėjė (''aikos.smm.lt'')

Kateguorėjė:Lietovuos kuolegėjės
Alma Adamkienė

miniatiūra|Alma Adamkienė
**Alma Adamkienė** (1927 m. vasarė 10 d. Šiauliūs – 2023 m. gegožė 21 d. Vėlnios) bova lietoviu fėlantruopė, tautuos vēkė̄jė, LR Prezidėnta Valda Adamkaus žmuona, bova pėrmuojė Lietovuos dama. Almas tėivā gava biegtė ėš Lietovuos 1944 m., kumet Lietova pradiejė ožjiemėnėitė SSRS armėjė, vuo Lietovuos žmuonis suovietā pradiejė represoutė. 

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Džefs Bezosos

[thumb|right|222px|Džefs Bezosos [2017 m.]]

**Džefs Bezosos** (, g. 1964 m. sausė 12 d.) ī JAV verslėninks, kuompanėjės „Amazon“ īkūries ė vaduovs. Bova žanuots, tora 4 vākus.

1994 m. lėipas 5 d. sava garažė ėkūrė interneta prekības bėndruovė „Amazon“.

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Greta Tūnberg

right|thumb|222px|Greta Tūnberg (2020)

**Greta Tūnberg** (, gėmus 2003 m. sausė 3 d.) ī Švedėjės aplėnkuosaugas aktīvėstė. Dėdlē gavosė puopolēroma 2019 m. pū sava kalbuos JT uorganėzacėjuo, kūmet ana dėdlē sopeikė mizernas svieta magtīngū valduovu pastongas kieravuojant aplėnka.

2018 m. lapkristė 24 d. skaitė kalba par „TEDxStockholm“.

Kateguorėjė:Švedėjės žmuonis
Lietovuos versla kuolegėjė

miniatiūra|250px|right|Lietovuos versla kuolegėjės bodīnkos

**Lietovuos versla kuolegėjė**() ī naonėversėtetėnė ė navalstībėnė aukštuojė muokīkla Klaipieduo. Kuolegėjė īstēgta 1994 m. 

## Nūduodas
* Uofėcēlos tėnklopis

Kateguorėjė:Lietovuos kuolegėjės
Kateguorėjė:Klaipieda
BoredPanda

**BoredPanda** ī vėins ėš puopolēriausiu lietovėška kėlėma mena, dėzaina, zabuovu poslapiu internetė, katramė skelb jomorėstėnės ė kūrībėnės žėnelės, straipsnē ė puortėgrapėjės. Tėnklapis bova sokorts 2009 m. Anuo īkūries Tuoms Banėšauskis.

Kateguorėjė:internets
Tuoms Banėšauskis

**Tomas Banišauskas** (g. 1986 m.) - Lietovuos verslėninks, tėnklope BoredPanda ėkūries. Ī bėngės Vėlniaus Onėversėtė versla vadības stodėjės, tor igavės bakalaura ė magėstra laispsni. 

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
FIRE

**FIRE jodiejėms** (, žem. - *Fėnansėnis liousoms, ankstīva pensėjė*) - vėsoumanės jodiejėms, palē katron žmuonis mėigėn kėik galėm onkstesniam omžiou ėšēt i pensėjė. Ton jodiejėms pasėikiejē miegėn truopnē somažīnt ėšlādas ė padėdėnt pajamas, ka kū dėdlesnės šmuots pėnėgu būtom sotaupītė atėitē. 

## Pagrėndėms
FIRE ī pasėikams par magtīnga taupīma. Vėizont tėktās i pajamas ė sānaudas (ė namėslėnont apie investėcėjės):

* Taupont 10% pajamū (1-0.1)/0.1 = 9 metā darba doud 1 metus pėnėgu pragėvenėmou.
* Taupont 25% pajamū (1-0.25)/0.25 = 3 metā darba doud 1 metus pėnėgu pragėvenėmou.
* Taupont 50% pajamū (1-0.5)/0.5 = 1 metā darba doud 1 metus pėnėgu pragėvenėmou.
* Taupont 75% pajamū (1-0.75)/0.75 = 0.33 metā (aba 4 mėnesē) darba doud 1 metus pėnėgu pragėvenėmou.

Palē ton pavīzdi galėm vėiziet, ka dėdėnams taupīms truopnē artėn gadīne, komat galēm būs ėšēt i pensėjė 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Akuonuomėka
Egils Levits

thumb|200px|right|Egils Levits

**Egils Levits** (g. 1955 m. bėrželė 30 d.) īr Latvėjės teisėninks ė puolitėks. Nūg 2019 m. bova ėšrinkts 10-o Latvėjės prezidėnto.

|-

Lev
Inga Ābelė

**Inga Ābelė** (, g. 1972 m. Rīguo, Latvėjuo) - latviu rašītuojė. Ana golda tekstos savuotėšku stėliom ė ī dėdlē glabna sava kartuos rašītuojė. Inga Ābelė sogeb poikē ėšgoldīt teksto aple senuobės gadīnės latviu bodīnkos ė žmuoniu gīvenėmos. 1997-2001 m. Latvėjės koltūras akademėjuo stodėjava dramatorgėjė. 

Kateguorėjė:Latvėjės žmuonis
Džolīn Marī Rotinsūlū

thumb|250px
**Džolīn Marī Rotinsūlū** (, gėmos 1996 m. gegožė 15 d.) īr Induonezėjės gražoulė 2019 m. palėka Mis Induonezėjė, vuo 2019 m. palėka Mis Vėsata. Anuos augoms īr 1 metros ė 75 santėmetrā.

## Šaltėnē
: 1.^ https://web.archive.org/web/20190327091721/https://www.missitems.be/jolene-marie-cholock-rotinsulu-verkozen-tot-miss-international-indonesia-2019/ 
: 2.^ https://thegreatpageantcommunity.com/2019/03/10/puteri-indonesia-2019-full-results/ 
: 3.^ https://web.archive.org/web/20190327090100/https://beautypageants.indiatimes.com/miss-international/jolene-marie-cholock-crowned-miss-international-indonesia-2019/eventshow/68332261.cms 

Kateguorėjė:Induonezėjės žmuonis
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Jolios Veselka

**Jolios Veselka** (, 1943 m. vasarė 8 d. Sėisėkūs, Okmergies rajuonė – 2012 m. lapkristė 26 d. Vėlniou) – Lietovuos akanuomėsts, akanuomėkas muokslu daktars ė puolėtėks. Akanuomėkas ė puolėtėkas klausėmās ī ėšgoldės šmuota knīngū, katrūs vėina aktoaliausiu būtom: „ Kāp sotvertė sauge ė baguota Lietova" .

Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
Ėšlauža

thumb|250px|Ėšlauža Ponės šėlė

**Ėšlauža** ī dėdlė viejė ėšlaužti medē ėr anūm dalis: šakas, kamėinā, ėšverstas šaknis, vėršūnės. Medē praded vėrstė, kap vies būn daugiau kap 20–25 m/s smarkoma. Pėrmiausē lūžt seni, sopovė̄, nu lėgū sotronījė̄, dėdlē ožsnigti medē. īpatingā lūžt eglīnā, senas pelkietas medės.

Ėšlaužūs gīven vabzdē, graužėkā, aug grības, samanas. Anas dėdlē rēkalingas medės ekuosistemā.

Kateguorėjė:Medė
Jautis

thumb|240px|Žmuogos ara jautēs Angoluo

**Jautis** ī karvės tekis, ėšruomīts, ka dėrbtom ūkė darbus. Veršiokus, kap anėi būn maži, ėšruomīj, ėš anūm ėšaug jautē, katrėi nug veršiu (boliu) skėras sava ramio būdo, klosnomo.

Senuobie jautius liuob jongtė i jonga – tap ars žemė. Tepuogė jautēs trauks ratus, gabėns monta. Jautėm rēk mažiau kinkīma kap arkliou, anėi dėdlē ėštvermingi, bet dėrb geruokā lietiau. Jautius ragėn vuotagās, akstėnās. Daba jautius ūkie nauduo daugomuo Afrėkuo, Pėitrītiu Azėjuo, Indėjuo.

Kateguorėjė:Gīvuolē
Ali Tate Cutler

**Ali Tate Cutler** - magtīnga dėdloma JAV sopermuodielis. Ali Tate Cutler 2019 m. palėka vėsū pėrma magtīnga dėdloma "Victoria Secret" apatėnes belīznas muodėlio. Ali Tate ī puopolērė suocēlėnem tėnklopie "Instagram". Ana sek ė vėiz vėršaus 150 tūkst. pasėikieju. 

## Gīvenėms
Ali Tate Cutler ī vegetarė, žaliuoja aktīvėstė. Kāp pati Ali Tate rokoun, ka anā prėtīnk vėsė "žali" dalīkā. 

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Buoris Niemcuovs

thumb|right|222px|Buoris Niemcuovs

**Buoris Niemcuovs** – (, 1959 m. spalė 9 d. – 2015 m. vasarė 27 d.) – bovės Rosėjės muokslėninks, puolėtėks, vėsoumanėnis vēkies, verslėninks, vėins ėš galiejosiu palėktė Rosėjės prezidentu. Ons bova nožodīts patiam Maskvuos cėntrė.

Niemcuovs bova dėdlē ėšsėlavėnė̄s, ėšgoldės šmuota muoksla vēkalū. Goldė moksla vēkalos plazmėnės fėzėkas srėtie. Bova kuovuotuos prīš Rosėjės valduova Vladėmėra Potėna puolėtėnė rieda Rosėjuo.

Kateguorėjė:Rosėjės žmuonis
Dėns Bilzerians

**Dėns Bilzerians** (, g. 1980 m. groudė 7 d.) ī JAV aktuorios ė puokerė luošies. Dans dėdlē žėnuoms dielē sava pasiotosė ė prabongė gīvenėma būda, mėilės šmuotou muotrėšku. Anuo tievs ī armienu kėlėma fėnansėninks, katros dėrba Vuolstrītė.

Kateguorėjė:JAV žmuonis
2019 m. Alītaus padongu pardėrbīklas gaisros

**2019 m. Alītaus padongu pardėrbīklas gaisros** ī nalaimings notėkėms, kūmat 2019 m. spalė mienesie 10 dėinu (2019 m. spalė 16–25 d.) ėš ēlies magtīnga degė padongu pardėrbīkla Alītou, vuo gaisros ožgesīnts bova spalė 25 d. Dėdle baisē padarīta ėškada aplėnkā: šmuots gīviu žova, žmuonės apsinoudėjė. Poikē gaisra gesėna gaistrėnīnkā, poikē darbams vaduovava Alītaus mers, žmuonis sava nuoru sovežė jiediu ė gierėmu gaistrėninkam, katrėi dėrba ba parstuojė. Prastā pasiruodė valstībės mėnėstru darbs, anie gava šmuota pīluos ė krėtėkas nūg žmoniu ė nūg Alītaus valdės.  

Kateguorėjė:notėkėmā
Tuoms Vėncluova

**Tuoms Vėncluova** (g. 1937 m. siejės 11 d. Klaipieduo) ī Lietovuos puoets, poblėcėsts, pargoldītuos, lėteratūras tīries, pruopiesuorios. Vėins ėš 5 Lietovuos Helsinkė gropės nariū stēgieju.

Kateguorėjė:Lietovuos rašītuojē
Valentėna Tereškuova

[mini|Valentėna Tereškuova [Maskva|Maskvuo 2015 m.]]

**Valentėna Vladėmėruovna Tereškuova** (g. 1937 m. kuova 6 d. Jaruoslavlė regėjuonė) īr TSRS kuosmuonautė, parašioteninkė ė Rosėjės puolitėkė. Pėrmuojė muotrėška svietė, katra pakėla i kuosmuosa. Ana 1963 m. bėrželė 16–19 d. ivīkdė trīju dėinu uorbėtėni skrėdėma TSRS kuosmėnio laivo „Vostok 6“. Ont senatvės palėka puolėtėkė, nu 2008 m. istuojė i Rosėjės valdontiuojė partėjė „Vėinėnguojė Rosėjė“, paskiau anou ėšrinka i Rosėjės Dūma. 

Kateguorėjė:TSRS žmuonis
Vītauts Andziolis

thumb|right|222px|Vītauts Andziolis sava nomūs, katrūs dėrba slapta spaustovė

**Vītauts Andziolis** ( g. 1930 - m. 2018 m. kuova 16 d.) - Lietovuos puogrīnde spaustovėninks, katrs Suovėitėnės uokopacėjės gadīnie slaptā sava suoda nama sklepė, šalėp Kauna, ėšbūdavuojė ė palēda vēkt slaptā spaustovē. Ėšspauzdėna šmuota Sovėitu valdiuos draustu ėstuorėjės ė relėgėjės knīngu. Suovėitėnė KGB tēp ė nasogebiejė atrast anou spaustuvė. Tėktās Lietuvā palėkos lousā ons pasėsakė aple slapta lēdīkla. Ons bova apduovenuots Lietovuos valstībėnēs apduovėnuojėmăs.

## Asmenėnis gīvenėms
Bova žanuots ė susilaukė dviju vāku, bat pėrmuojė žmuona mėrė ė Vītauts palėka našlīs. Ontra lėika apsėžanėjė ė sosėlaukė da 4 vāku. Dėdlē bova darbštos žmuogos. Truopnē ė nuognē magtīnga dėrba. Zars natoriedams liousa laika. Ontruojė žmona anou vēkla palaikė, vėskon aple lēdība žėnuojė. 

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Joudnuotrīnė

thumb|180px|Joudnuotrīnė patuorie

**Joudnuotrīnė** () ī piktžuolė, katra muokslėškā prīgol prī nuotrīnu šeimuos (*Urticaceae*). Ta ī vėinmetis, 25-40 cm augštoma augals, ėštėsā apaugės smailēs ė trapēs dilgėnamaisēs plaukalēs. Anūm paleista rūgštės aitrėn skūra. Augala šaknės nedėdlė, stombris statmens, ketorbriaunis, dėdlē šakuots ė lapouts. Žėidā balti ī.

Joudnuotrīnė žīda nug lėipas lėgė siejės. Aug daržūs, šiokšlīnūs, suodnūs, patuoriūs.

Kateguorėjė:Žuolės
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Joudžemis

thumb|155px|Joudžemis

**Joudžemis** ī tuokė dėrva, katruo dėdlē daug povenu, katras ė doud jouda barva, ī. Ta ī dėdlē derlinga dėrva, katras derloms parēn nug homosa – povenu, katras palėik sopovus dėrvuo augosē žuolē, tepuogė kėtū augalū šaknėm, lapam, šakuom, gīvūnu kūnam. Joudžemē palėik kor aug dėdli daugiametiu žuoliū pluotā – stepies, pampūs, savanūs.

Grīna joudžemi pil i kapū, šėltnomiu dėrva, vazuonus, anou skalsėn laukus.

Kateguorėjė:Žemė
Flightradar24

**Flightradar24** ī internetėnė platfuorma, katra lēd stebietė par interneta naršīklė aba aplėkacėjė esamo čieso skrėndontius kuomercėnius liektovus, sklondėtovus, vuora balionus ė malūnsparnius. Pruojėkts palēsts 2006 m. Švedėjuo. Ī muokama ė veltou versėjės.

## Nūruodas
* Uofėcēlos tėnklopis
* FlightRadar24 Fuoroms

Kateguorėjė:internets
Evalds Karuosos

**Evalds Karuosos** ī lietoviu kėlėma, Onglėjės jomuorėsts. 2019 m. lapkristė 4 d. ons ėšluošė „The Frog & Bucket’s World Series“ kuomėku mėigieju kuonkorsa ė palėka joukingiausio jauno kuomėko Mančesterie.

Kateguorėjė:Onglėjės žmuonis
Skandėnavėjės kalnu uora ousts

**Skandėnavėjės uora ousts** (IATA: **SCR**, ), da gal būt ožvadėnams **Sälen Trysil uora ousts**, uora ousts Dalarnuo, Švedėjuo, šalėp Nuorvegėjės robežiaus. Planounams atėdarītė 2019 m. groudė mienesie. Ton būs pėrms Svietė uora ousts, katram būs vėrtoalos valdīma buokštielis vėituo pėzėne. Netuolėi uora ousta ī šmuots slėdiu spuorta koruortu. Dėdlis šmuots skrīdiu bos orientouts pargabent slėdiu spuorta torėstos.

Kateguorėjė:Švedėjės uora oustā
IATA

333px|thumb|right|IATA luoguotėps

**Terptautėnė uora transpuorta asocēacėjė (IATA)** ī terptautinė uora transpuorta uorganėzacėjė, katra vėinīj šmuota uora lėnėju. Uorganėzacėjės cėntrėnis bioros ī Kanadas Muonrealė miestė.

## Istuorėjė
IATA bova ikorta 1919 m. Haguo. Nadėrba Ontruos Svieta vainuos gadīnie. IATA bova atkorta 1945 m. balondė 19 d. Kubuo.

Kateguorėjė:Terptautėnės organėzacėjės
LituanicaSAT-1

miniatiūra|right|Pėrmi Lietovuos palīduovā pašta ženklė

**LituanicaSAT-1** ī vėins ėš dvījū pėrmū Lietovuos kuosmėniu palīduovu.

Pruojėkta ėnėcėjātuorē: Vītenis Bozos ė Laurīns Mačiolis (VšĮ „Inovatyvūs inžineriniai projektai“), pruojėkta kuomamda sosėdiejė ėš: Vėlniaus onėversėtetā, VGTU, Klaipiedas valstībėnės kuolegėjės, aplė 20 Lietovuos bėnduruoviu.

## Teknėnē parametrā
Palīduova teknėnē parametrā:
* Aparata tūris – lėgė 1000 cm³
* Aparata svuoris – lėgė 1,3 kg
* Skrėdėma aukštoms – 400 km
* Skrėdėma grētoms – 7,8 km/s
* Skrėdėma ėlgoms – ėlgiau kap 6 mėn.

## Šaltenē

Kateguorėjė:muokslos
Džeimsos Gandolfėnis

[thumb|right|200px|Džeimsos Gandolfėnis [2007 m.]]
**Džeimsos Gandolfėnis** (, 1961–2013 m.) bova italu kėlėma Amerėkas aktuorios.

Tonkē liuob vaidintė krėmėnalėniūs kėnūs ė sėrjalūs.

Poikiausē ons ī žėnuoms ož sava vaidėnėma serjalė „Suopranā“. Suopranūs ons liuob vaidintė Tuoni Suoprana, italu mafėjės tieva JAV šiaurės rītū regėjuonė.

Kateguorėjė:JAV aktuorē
IMAP

**IMAP** () – alektruonėne pašta servere pruotuokuols. Ton pruotuokuols raglamentoun alektruonėniu laišku laikīma ė rėdavuonėma servere kuompioterie, nasontont anū i gaviejė kuompioterė. Pruotuokuola standartėnis puorta nomeris ī 143. 

Kateguorėjė:internets
Peldē (Kretinga)

**Peldē** () - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2011 metās gīvenvėitie gīvena 18 žmuoniū. 

Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Pemperē

**** () - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2011 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonės. 

Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
NanoAvionics

UAB **„NanoAvionics“** ī pėrma Lietovuos kuosmuosa srėtėis bėndruovė, katra ėšdėrb kuosmėnius palīduovus. NanoAvionics bova ikorta 2014 m. Bėndruovės būstėnė ī Vėlniou.

## Nūruodas
* NanoAvionics Uofėcēlos tinklapis

Kateguorėjė:bėndruovės
Serapėnā

**** () - gīvenvėitė Kretingas rajuonė, Darbienu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
Suoda bova sonaikėnta Suovietėnės uokopacėjės gadīnie, kūmat maluorava žemės. 2011 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonės. 

Kateguorėjė:Kretingas rajuona gīvenvėitės
Tesla Cybertuck

thumb|Tesla Cybertruck

**„Tesla Cybertruck“** (stėlėzoutā gal būt ėšgolduoms, kap **Cybrtrk**) – Tesla Motors ėšdėrbams, 100% alektra varuoms, mašėnu muodielis, katrs, palē teknėnes specepėkacėjės, ī prėēnams trijēs variantās. „Cybertruck“ ėš vėina pakruovėma gal novažioutė aplė 400–800 km.

2019 m. spalė mienesie bėndruovės *Tesla Motors* vaduovs Elons Maskos pasakė, ka ons mėslėn, ka „Cybertruck“ ī geriausis anūm pruodokts.

## Specėpėkacėjės

## Šaltenē

Kateguorėjė:teknuoluogėjės
Edi Falko

[thumb|right|222px|Edi Falko [2010 m.]]
**Edi Falko** (, g. 1963 m. lėipas 5 d.) ī italu kėlėma Amerėkas aktuorė.

Tonkē liuob vaidintė krėmėnalėniūs kėnūs ė sėrjalūs.

Poikiausē ana ī žėnuoma ož sava vaidėnėma serjalė „Suopranā“, katram ana vaidėna glabnuojė Amerėkas italu mafėjės vada žmuona *Karmela Soprano*. 

Kateguorėjė:JAV aktuorē
Brazavilis

**Brazavilis** () ī Kuonga Respoblėkas suostėnė ė pats dėdliausis miests. Ons ėšsidiestė̄s ont Kuonga opėis kronta, prīšās Kinšasa.

## Istuorėjė
Miesta 1880 m. ikūrė prancūzū keliautuos Pjers Savonjans de Braza ().

Kateguorėjė:suostėnės
Expo 2023

**Expo 2023** ī terptautinė paruoda, katra nūtėks terp sausė 1 d. ė kuova 31 d., terptautėnė paduoda vīks Argentėnas suostėnie Buenas Airiūs.http://www.bie-paris.org/site/en/news/87-news-announcements/bie-activity/1446-argentina-elected-host-country-of-specialised-expo-2023 Straipsnis onglu kalbuo. Parvėizieta 2019-12-04 23:16

## Tema
Paruoduos tema “Muokslos, inuovacėjės, mens ė kūrībingoms žmuogaus vīstėmous. Kūrībėnės indostrėjės alektruonėnie somplaikuo”. Tema būs vīstuoma terp 2023 m. sausė 15 ė balondė 15 d.

## Nūruodas
* Expo 2023 tinklapis (onglu kalbuo).

## Šaltenē

Kateguorėjė:notėkėmā
NIKE

thumb|200px|NIKE luoguotėps

**NIKE** ī terptautėnė spuorta ėr ėšēgėniu apriedu, ė batu kūrėma, dėzaina ė ėšdėbėma bėndruovė. Bėndruovė ikorta Amerėkuo 1964 m. sausė 25 d. ė vadėnas *Blue Ribbon Sports*.

Kateguorėjė:Bėndruovės
Jouks

thumb|150px|Besijoukions vīrs abruozdielie

**Jouks** ī vaizdos žmuogaus džiaugsma, linksmoma, smagoma ėšrēškėms – žmuogos platē šīpsas, leid joukėmasi garsa. Īpatingā dėdlēs jouka prīpuolēs žmuogos gal imtė ašaruotė, portītėis, kočiuotėis ont žemės. Jouks kīln ėš špuosu, dėdliū zabuovu, smagībiu, nuors gal būtė sokelts ė kotenont aba kėltė kėtuom aplinkībėm (ėš dėdlė liūdesė, kap psichėkas lėga).

Joukās vadėn vairės zabuovas, katras ī tīčė joukou sokeltė.

Kateguorėjė:Jausmės
Kaklos

thumb|150px|Muotreškas kaklos

**Kaklos** ī kūna dalės, katra jong galva so lėimenio. Kakla posė ėš nogaruos spronds ī. Kakla tora stoborėnē gīvūnā – ons leid sokiuotė galva neprėgolnā nug kūna padietėis. Par kakla ēn svarbės kraujagīslės, katras maitėn smegenis kraujo, tēpuogė ēn alsavėma ė vėrškėnėma kanalā (lielė).

Žmuonis kakla dabėn karuolēs, kabotēs, šalėkās, grondėnelėm, kakluorīšēs.

Kateguorėjė:Kūna narē
Vėtalios Cuoluoluo

**Vėtalios Cuoluoluo** (, 1974 m. rogpjūtė 3 d. – 2019 m. groudė 2 d.) bova Lietovuos pedaguogs, jomuorėsts, laidū ė rengėniu vedies.

Gėmė graiku kėlėma šeimuo Droskeninkūs. Muokėnuos Šiauliūs, pedaguogėnėm instėtotė, katram gava pradėniu klasiu muokītuojė specēlībė.

Truopnē dėrba televėzėjuo: tonkē bova laidū vedies, liuob dalīvautė jomuora laidūs.

2000 m. apsiženėjė so žmuona Inga, anodo sosilaukė dokties Evėtas.

Mėrė nug lėguos Ispanėjuo.

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Dans Rapšīs

**Dans Rapšīs** (, g. 1995 m. gegožė 21 d. Paneviežie) ī Lietovuos plaukėks, 2017 m. Euruopas čempėjuons 200 m distancėjuo liouso stėliom trompam baseinė, nacēnalėnis rekuordėninks.

## Rekuordā

### Lietovuos rekuordā
* 200 m liouso stėliom (uolėmpėnis baseins): nūg 1:49.50 lėgė 1:44.38.
* 200 m nogara (uolėmpėnis baseins): nūg 1:58.98 lėgė 1:56.11.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lietovuos spuortėninkā
Kakta

thumb|250px|Muotreškas kakta

**Kakta** ī galvuos prīšakėnė dalės, esontė vėršom akiū. Kakta sosided ėš ciela kaktėkaulė kaula, katros dėnga smegenėnė. Kakta sīkiom so galvuos kaušo sodara kaulėni kiauta smegenim sauguotė. Par smilkėnius kakta jongias so žondėkaulēs, vuo apatiuo ožsibėng ontakiu lonkās, pu katrās akėdoubės ī. Kaktas skūra pluona, taukū šmuots menks.

Žmuogos kaktuos moskolū jodesēs (mėnuom) dėdlē ešrēšk jausmus, ožtatās senatvie ont kaktas palėik gėlės raukšlės.

Kateguorėjė:Kūna narē
Kakluorīšis

thumb|100px| Kakluorīšio žemaitiūs vadėn skarelė kaklo apdėngtė
thumb|120px|Dabartėnis kakluorīšis
**Kakluorīšis** ī tuokė medegas skiautė, katra apdėnga kakla, ka tas nesošaltom, ka anon neperpūstom vies. Paskesnio čieso kakluorīšio pradiets šauktė tuokis (tonkiausē vīrėšks) papoušėms – ėšėlgs medegas šmuots, katros tēsias nug kakla lėg krūtėnės. Tuokis kakluorīšis īr vīrėška kuostioma dalės (ēn sīkiom so švarko, marškėnēs) aba ruod žmuogaus prīgolnoma kuokē drauguovē (pvz., komjaunėma kakluorīšē).

Kateguorėjė:Apriedā
Nikola Fergiuson Sterdžėn

[thumb|right|160px|Nicola Sturgeon ([2016)]]

**Nikola Fergiuson Sterdžėn** ( g. 1970 m. lėipas 19 d.) ī Škuotėjės puolėtėkė, ēnontė Škuotėjės pėrmuos mėnėstrės parēgas. Nikuola tēpuogė ī Škuotėjės nacēnalėstu partėjės vaduovė. Nikola stodėjava Glazga onėversėtetė tėisė. 

Kateguorėjė:Puolitėkā
Graikā

thumb|Senuobės graiku kalbuos tarmes

**Graikā** (, helenā) īr indėeuruopėitiū tauta, katruos kalbuos rašta znuokā ī žėnuomi nūg II tūkst. pr. m. e. Dabartėis gadīnie gīven aplė 11 mln. graiku patiuo Graikėjuo ė Kėprė, ė da aplė 5 mln. žmoniu kėtūs kraštūs savė laika graikās.

## Žėnuomė graiku kėlėma Lietovuos žmuonis
* Vėtalios Cuoluoluo (, 1974 m. rogpjūtė 3 d. – 2019 m. groudė 2 d.) bovės Lietovuos pedaguogs, jomuorėsts, laidū ė rengėniu vedies.
* Nėkuolajos Medvedevs (g. 1933) – Lietovuos puolėtėks.

Kateguorėjė:tautas
Mari Fredrikson

thumb|220px|Mari Fredrikson

**Gun-Mari Fredrikson** (, 1958 m. gegožė 30 d. – 2019 m. groudė 9 d.) bova Švedėjės dainėnīnkė, katra bova mozėkas gropės „Roxette“ narie. Ana bova dėdlē puopolērė XX o. pabėnguo.

Kateguorėjė:Švedėjės žmuonis
Milda Martinkienaitė

**Milda Martinkienaitė** (, da tonkē vadėn savė scenas ožvadėnėmo: **Milda**) – Lietovuos dainė, katra ėšluošė 2019 m. Lietovuos X-faktuorė kuonkorsa.

Kateguorėjė:Lietovuos mozėkontā
Kalėnīs

thumb|240px|Kalėnīs Argentėnuo

**Kalėnīs** ī vėita (vėins statėnīs aba šmuots anūm) katruo valdė laika žmuonis, katrėi ī sonkē nūsikaltė̄ (aba pavuojingi esamā valdē). Palē terpatautėnė teisė i kalėni žmuogo siont tėktās sūda sprėndėmo.

Senuobie kalėnē lioub būs pėliū buokštūs, pužemiūs, žmuonīs ten liuob gīvėns dėdlē baisiuom sālīguom (tomsuo, sorakinti, našvaruo). Kap katruos šalīsė daba stata īpatingā patuogius kalėnius (pvz., Nuorvegėjuo), katrūs nūsikaltėlē gal luoštė kuompioterēs, stala žaidėmās, veizietė televėzuoriu.

Kateguorėjė:Bodīnkā
Kaliuošē

thumb|245px|Kaliuošē

**Kaliuošē** ī gomėnis apavs, katra galėm nešiuotė kap batus, aba apmautė ont kėtū batu (pvz., ont tūbu). Anėi napraleida vilgšnībės, mažėn šaltė pralaidoma.

Kaliuošē pėrma sīki pramuonėnio būdo pradietė dėrbtė 1831 metās Buostonė.

Kateguorėjė:Apavs
Remėgėjos Žemaitaitis

**Remėgėjos Žemaitaitis** (, gėmė̄s 1982 m. gegožė 30 d. Šėlotie) ī Lietovuos teisėninks ė puolėtėks. Nūg 2009 m. Lietovuos Sėima narīs.  . Nūg 2018 m. Sėima vėcepėrmėnīnks. 2012-2016 m., 2016–2020 m. ė 2020-2024 m. Lietovuos Sėimū narīs. Prīgol „Tvarkuos ė teisėnoma“ partėjā, bova anuos seniūns. 2000–2005 m. stodėjava Vėlniaus onėversėteta teisės fakoltetė.

## Šaltenē

Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:2016-2020 m. Lietovuos Seima narē
Kateguorėjė:2020-2024 m. Lietovuos Seima narē
Ventspėle liousos ousts

thumb|right|222px|Ventspėle ousta panuorama

**Vėntspėle liousos ousts** () – gėlavondenis jūru ousts, šalėp Vėntspėle miestā, vakarū Latvėjuo. Par ousta kraun dėdlē daug bėriū kruovėniu ė naptas. Uosta pluotībė ī 2623,9 ha. 1998 m. uosts ėšgėlints lėgė 17,5 m.

## Istuorėjė
Pėrma sīki ousts kruonėkūs pamėnavuots 1263 m. Grētiausē auga ė plieties XVII o.

Kateguorėjė:Latvėjė
Kateguorėjė:oustā
Kalnā

**Žemaitiu Kalvarėjės kalnā** ī žemaitėškas gīsmės, katras gėid par būdīnės aba kap ēn krīžiaus kelius Žemaitiu Kalvarėjuo. Kalnā ī nuog sena būtėnas gīsmės kap būdavuoj prī nabašnėnka.

Kalnā ī šimtmtēs tuobolinta, puosieta maldingoma tradėcėjė, katra palėka būtėna ė svarbė šermenū dalėm. Tuos gīsmės bova gėidamas kelis šimtmetius, palīdint mėrosius prabuotius ė pramuotės. Tepuogė žmuonis Žemaitiu Kalvarėjės kalnus liuob gīduos ė par Gavienė, tap ėšrēkšdami bei stėprindami sava maldingoma. Žemaitiu Kalvarėjės kalnū gīsmės bei anūm gīduojėja tradėcėjė būdinga visā Vakarū Žemaitėjē.

Žemaitiu Kalvarėjės Krīžiaus keli 1637 m. ikūrė vīskops Jorgis Tiškevėčė. Sīkiom ėšplita ė Kristaus mūkas keli apgīdontės gīsmės. Spierē anas palėka neatsėijama šermenū, mėrosiūju mėnavuojėma, Gavienės dalėm. Net ė dabartėnio čieso sosirinkė̄ pamaldē žmuonis tas gīsmės tebegėid ne tik par pakasīnas, bet ė mėnavuodami artėmūju smertėis metėnės, kėtas sokaktis.

Jau toulėmuo senuobie sosikluostė ė „Kalnū“ gėidoujėma meluodėjės. Dvėdešimt dvė „Kalnū“ gīsmės gėidamas trīlėka skėrtingu meluodėju, tradėcėjė palėka kelis gėiduojėma būdus.

## Šaltenē

## Nūruodas
* „Kopuolė gėid kalnus“

Kateguorėjė:Žemaitėjės koltūra
Taivans

**Taivans** (), oficēlē **Kėnėjės Respoblėka** (), īr Rītū Azėjuo, Taivanė ė keliūs mėnkesniūs salūs terp Taivana sāsiaurė ė Fėlėpėnu jūras isėkūrosė valstībė.
 
Kėnėjė Taivana laika sava dalėm, bet faktėškā Taivans vēk kap liousa valstībė, anou pripažīst dalės svieta valstībiu. Terptautėniūs spuorta rėngėniūs tonkiausē dalīvaun so „Kėnu Taipiejaus“ ožvadėnėmo.

## Istuorėjė
Taivana valstībė palėka kap žemīnėnė Kėnėjė bova ožėmta kuomonėstu. Respoblėkas šalėninkā lėka tėktās Taivana saluo. Anėi savė skaita tėkrāsēs Kėnėjės valduovās.

## Geuograpėjė
Glabna sala tor kuontrastėnga kraštuovaizdi, rītūs duomėnou kalnā, kalnagūbrē. Vakarūs žemės derlėngas, karaktuorėngas līgomas.

Be glabnuos saluos Taivanou prigol tuokėi tā salīnā: Penghu, Dzinmens, Macu, Dongša. Da īr vėina kėta salielė (Lan Ju, Liučiu, Liu Dao).

### Adminėstracėnis soskėrstīms
Taivanė gīvėn 23,4 mln. gīvėntuoju. 95 % anū īr hanē kėnā, 2,4 % - austronezėitē abuorigenā, 2,6 % - mėgrantā ėš žemīnėnė Kėnėjės šmuota ė Pėitrītiu Azėjės šaliū.

## Koltūra

## Akuonuomėka
Magtīngas, muokslou ėmliuos, dėdlė prīdietėnė vertė korontės akuonuomėkas valstībė.

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē
Oficēlius dėpluomatėnius santīkius Taivans palaika so 12 JTO šaliū nariū, tēpuogė so Vatikano.

## Karioumenė

## Nūruodas

Kateguorėjė:Azėjės valstībės