open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sierčioks

thumb|Ožsidegontis sierčioks

**Sierčioks** (dgs. - **sierčiokā**) īr rakonds ožkortė ogni. Tonkiausē nie pardoudami pu vėina, bet diežalies, katruos tēp ė vadėnamas: sierčioku diežalės. 

Īr dvījū rūšiu sierčiokā: 
* sauguos sierčiokā,
* nug bikuokē smūgėnē sosilėitėma so kėito paviršiom ožsidegontis sierčiokā.

Kateguorėjė:Rakondā
15 min

**15 min** (aba **pėnkioulėka mėnūtiu**) namuokams dėinraštės, ēnontės Vėlniou, Kaunė ė Klaipieduo. Tas īr dėdliausē paplitės liousos namuokams dėinraštės Lietovuo. Laidams lietoviu kalba. Dėinraštiou vaduovau Tuoms Balžeks.

## Kuoncepcėjė
15 min īr namoukams dėinraštės, katros īr dalėnams miestūs nu pat onkstaus rīta. 15 min dalėnams parėjūs vairoutojams, žmuonėms gatvies, kelėivėnies, atvežams i vėišaja jiedėma īstaigas ė ivairės organėzacėjės (pavīzdiou muokīklas, onėversitetus, stoutis).

## Nūruodas
*Ofėcėlos 15 min tėnklopis

Kateguorėjė:Lietovuos dėinraštē
Kauno diena

thumb|right|300px|Kauna dėinos logotėps

**Kauno diena** (žemaitėškā **Kauna dėina**) dėinraštis, ainonts Kaunė nu 1945 m. lapkristė 1 d. Laidams lietoviu kalba.  

## Nūruodas

*Dėinrašte tėnklopis
Delfi.lt

**Delfi.lt** – internetėnis informacėnis naujīnu portals, veikontis nu 1999 m. Delfi.lt vėina popolereusio internėta svetainiu Lietovuo. Anuo galėm valna komentuot vėsos staripsnios. 

Te pat veik estėška, latvėška ė okrainietėška Delfi versėjes.

## Noroudas
*DELFI
*DELFI Latvėjė
*DELFI Estėjė
*DELFI Okraina

Kateguorėjė:Infuormacėnē puortalā
Bernardinai.lt

**Bernardinai.lt** – internetėnis informacėnis naujīnu puortals. Ta īr vėina puopoliariausiu internėta svetainiu Lietovuo. Anuo lonkītojėms galėm valnā kuomentoutė straipsnios. 

## Redakcėjė ė straipsniu autuorē
*Vīr. redaktuorios: Andrios Navėckos, 
*Koltūras, šeimuos, švėitėma srėtiū redaktuorė Elvīra Kočėnskaitė, 
*Puolitėkas, akanuomėkas, pėlėitėnės vėsuomenės srėtiū redaktuorė Luoreta Puovėliuonienė, 
*Kalbuos redaktuorė Mėchailėna Buočiaruova, 
*Teknėnis redaktuorius Puovėlos Zaleskės.

Puortala autuorē, žėnuomė Lietovuos žornalėstā, vėsuomenės vēkiejē, kāp ontās: Rėmvīds Paleckės, Gins Dabašėnskos, Dalios Stanciks, Vladimėrs Laučios, Tuoms Vėlockas, Valds Kėlpis, Aušra Maslauskaitė, Duoluoresa Kazragītė, Gėidrios Koprevėčios, Egdūns Račios, Laima Arnatkevičiūtė, Gėntauts Vaituoška, Leuonids Duonskės, Vėrgės Valentėnavėčios, Arūns Puovėliūns, Indrė Makaraitītė, Rītės Jouzapavėčios, Vītauts Radžvėls ė kėtė.

## Nūruodas
*Bernardinai.lt

Kateguorėjė:Infuormacėnē puortalā
Alfa.lt

**Alfa.lt** – internetėnis informacėnis naujīnu portals, Alfa.lt vėina popolereusio internėta svetainiu Lietovuo. Anuo lonkītojims galėm valna komentuot staripsnios. 

## Noroudas
*Alfa.lt

Kateguorėjė:Infuormacėnē puortalā
Vakarū Ekspresos

**Vakaru ekspresos** (lt: *Vakarų ekspresas*) - dėinraštis, pletėnams Klaipieduo, dėdliuojė dalie Žemaitėjes, Vėlniou ė kitūs Lietovas miestūs. Laidams lietoviu kalba. 

## Noroudas

*Vakaru ekspresa tėnklopis

Kateguorėjė:Dėinraštē
Kateguorėjė:Klaipieda
Romunėjė

**Romunėjė** īr valstībė Euruopuos pėitrītiūs. Tor robežio so Okraina ė Moldavėje šiauries rītūs, Vengrėjė ė Serbėjė vakarūs ėr Bulgarėje pėitūs. Tēpuogė tor nedėdlį pakronti pri Jouduosės jūras. Prigol ES ė NATO.

## Istuorėjė
Seniau Romunėjės vėituo bova Dakėjė, katruo gīvena daku ė traku tautas. Paskiau Dakėjė bova ožkariauta ruomienu imperėjė ė palėka anuos pruovincėjė, vuo vėitėnē gīvėntuojē asėmėliavosė. III-IX o. Ruomas imperėjė Romunėjės žemies galė prarada ė tū čiesū Dakėjė iejė ėš ronku i ronkas ivairiausiuoms tautuoms. Lėgšiuolē romunu kalbuo īr palėkės daku kalbuos sobstrats. Daku kalba bova gėmėnėngesnė baltu kalbuoms nekāp slavu kalbas.

## Geuograpėjė

## Koltūra

## Žmuonis
Šalie gīvėn daug tautū, ale etnėnē romunā sodar dėdliausi šmuota.

Kateguorėjė:Euruopas valstībės
Jūra

[thumb|250px|[Baltėjės jūra šalep Palonguos]]
thumb|right|250px|Karėbu jūra

**Jūra** (aba ***jūrė***) īr dėdlis sūraus ondens telkėnīs.

## Svieta jūras vagol ondenīnus

### [[Ramosis ondenīns]]
* Arafūras jūra
* Bandas jūra
* Beringa jūra
* Celėbesa jūra
* Fėlėpėnu jūra
* Fluoresa jūra
* Geltuonuojė jūra
* Japuonėjės jūra
* Kuoralu jūra
* Kortėsa jūra
* Okuotska jūra
* Pėitū Kėnėjės jūra
* Rītū Kėnėjės jūra
* Sulu jūra
* Tasmana jūra
* Timuora jūra

### [[Atlanta ondenīns]]
* Airėjės jūra
* Baltėjės jūra
* Karėbu jūra
* Keltu jūra
* Norvegėjės jūra
* Sargasa jūra
* Šiaurės jūra
* Vėdoržemė jūra
** Adrėjės jūra
** Egiejė jūra
** Juonėjės jūra
** Jouduojė jūra
*** Azuova jūra
** Lėgūrėjės jūra
** Marmara jūra
** Tirienu jūra

### [[Indėjės ondenīns]]
* Arabėjės jūra
* Javas jūra
* Omana jūra
* Raudonuojė jūra

### [[Arktėis ondenīns]]
* Baltuojė jūra
* Barėnca jūra
* Bofuorta jūra
* Čiokčiu jūra
* Grėnlandėjės jūra
* Karas jūra
* Laptėvu jūra
* Rītū Sėbėra jūra

### Jūras prī [[Antarktėda|Antarktėdas]]
* Ruosa jūra
* Amondsėna jūra
* Vėdelė jūra
* Belėngshauzėna jūra
Indėjės ondėnīns

thumb|200px
**Indėjės ondėnīns** – trēts vagol dėdli ondėnīns, ožėmants api 20% vėsa Žemės ondens pavėršiaus. Šiaurie rėboujas so Azėjės žemīno (Indėjės subkuontinėntuo), vakarous - so Arabėjės posiasalio ėr Afrėka, rītous so Malakas posiasaliu, Sundas saluom ėr Australėje, pėitous so Antarktėis ondėnīno. Rubežius so Atlonta ondėnīno ein par 20° rītū ėlgomuos meridėjana ė pėitos nu Afrėkas, a so Ramioujo ondėnīno – 147° rītu ėlgomuos meridėjana. Šiauriausia Indėjės vuondenīna dalis īr Persėjės ėlonka.

Indėjės ondėnīna pluots: so jūruom 74 917 000 km², be jūru – 73 442 700 km², tūris – 292 131 000 km³. Dėdliausiuos salas – Madagaskars, Borneo.

Kateguorėjė:Ondėnīnā
Artūrs Jankauskis

**Artūrs Jankauskis** (g. Klaipieduo) ī Lietovuos imtīnėninks, gīvenontis ė basitrenėroujantis Klaipieduo. Ons dalīvava ivairiūs Lietovuos ė internacionalėniūs kuonkorsūs ė tornīrūs, Euruopas jaunėma imtīniu pėrmenībiu bruonzas medalė laimėtuos http://www.ve.lt/?rub=1065924815&data=2007-05-29&id=1180367489.

Artūrs Jankauskis īr dėdlē ėntelektoalos spuortėninks. Ons gal` rokoutėis lietoviu, onglu, prancuzu kalbuom.

## Nūruodas
* ''„Pležėniu“ moskolu monē narēk (liet. – „Pliažinių“ raumenų man nereikia")'' (straipsnis dėinaraštė Vakaru Ekspresos). (Straipsnis lietoviu kalba).

Kateguorėjė:Lietovuos imtinėninkā
Mindaugs Ežerskis

**Ežerskis Mindaugs** ī magtīngs ė tėtolouts Lietovuos imtīnėninks. Ivairiu tornīru laimietous. 2007 m. gegožė 23 d. laimėjė tornīra, skėrta Uolegou Karavajevou atmintė http://www.delfi.lt/news/sport/national/article.php?id=13293779.

* ''Imtīnininkas M.Ežerskis triumfavo turnīre Baltarusijoje'' (Straipnis Delfi.lt lietoviu kalba).

Kateguorėjė:Lietovuos imtinėninkā
Rėmonts Bagduons

**Bagduons Rėmonts** ī magtīngs Lietovuos imtīnėninks, svieta čempėjuons.

Kateguorėjė:Lietovuos imtinėninkā
Saloje

**Saloje** (žem. **Saluo**) - Airėjes lietoviu ė žemaitiu laikraštis, katras laidams Doblėni ė īr skėrts vėsuo Airėjuo gėvenontėms lietovems ė žemaitems. Laidams lietoviu kalba.
Respublika (dėinraštės)

**Respublika** (**Respoblėka**) stombos dėinraštis ainonts vėsuo Lietovuo nu 1989 m. siejės 16 d. Laidams lietoviu kalba ė roso kalba.
Juozas Šatas

**Jouzos Šāts** (g. 1933 m.) – teisėninks, tarptautėnės kuomercėnės teisės ė tarptautėnė komercėnė arbėtraža specēlėstos.

Kateguorėjė:Lietovuos teisėninkā
Rammstein

[thumb|200px|Rammstein kuoncerts 2004 m. lapkristė mien., [Stuokhuolms|Stuokhuolmė]]
**Rammstein** – vuokītiu sonkaus ruoka gropė, ikorta 1994 m. Berlīnė. 

## Narē
* Richards Kruspė – gėtara
* Pauls Landersos – gėtara
* Tėlis Lindemans – vuokals
* Fleiks Lorencos – klavėšėnē
* Oliveris Rīdelis – buosėnė gėtara
* Kristofs Šnaideris – būgnā

## Dėskuograpėjė
Rammstein īr ėšlaidė 7 stodėjėnius albomus, 4 kuoncertėnius albomus, 1 rinktėni alboma, 27 sėnglus ė 6 vaizda (DVD/BD) albomus.

### Stodėjėnē albomā
# **Herzeleid** (1995 m. siejės 24 d.)
# **Sehnsucht** (1997 m. rogpjūtė 22 d.)
# **Mutter** (2001 m. balondė 2 d.)
# **Reise, Reise** (2004 m. siejės 27 d.)
# **Rosenrot** (2005 m. spalė 28 d.)
# **Liebe ist für alle da** (2009 m. spalė 16 d.)
# **Rammstein** (2019 m. gegožė 17 d.)
# **Zeit** (2022 m. balondė 29 d. )

### Kuoncertėnē albomā
# **Live aus Berlin** (1999 m.)
# **Völkerball** (2006 m.)
# **Rammstein in Amerika** (2015 m.)
# **Rammstein: Paris** (2017 m.)

### Rinktėnē albomā
1. **Made in Germany 1995–2011** (2011 m.)

### Rammstein videograpėjė (DVD/BD albomā)
# **„Live aus Berlin“** (1998 m. lapkristė 29 d.) VHS/DVD
# **„Lichtspielhaus“** (2003 m.) DVD
# **„Völkerball“** (2006 m. lapkristė 19 d.) DVD
# **„Videos 1995–2011“** (2012 m.) DVD/BD
# **„Rammstein In Amerika“** (2015 m.) DVD/BD
# **„Rammstein: Paris“** (2017 m.) DVD/BD

### Rammstein sėnglā
# „Du riechst so gut“ (1995 m.), (Motor Music Records).
# „Seemann“ (1996 m.), (Motor Music Records)
# „Engel“ (1997 m.), (Motor Music Records)
# „Du hast“ (1997 m.), (Motor Music Records)
# „Das Modell“ (1997 m.), (Motor Music Records)
# „Du riechst so gut '98“ (1998 m.), (Motor Music Records)
# „Stripped“ (1998 m.), (Motor Music Records)
# „Asche zu Asche“ (2001 m.), (Motor Music Records)
# „Sonne“ (2001 m.), (Motor Music Records)
# „Links 2-3-4“ (2001 m.), (Motor Music Records)
# „Ich will“ (2001 m.), (Motor Music Records)
# „Mutter“ (2002 m.), (Motor Music Records)
# „Feuer frei!“ (2002 m.), (Motor Music Records)
# „Mein Teil“ (2004 m.), (Motor Music Records)
# „Amerika“ (2004 m.), (Motor Music Records)
# „Ohne dich“ (2004 m.), (Motor Music Records)
# „Keine Lust“ (2005 m.), (Motor Music Records)
# „Benzin“ (2005 m.), (Motor Music Records)
# „Rosenrot“ (2005 m.), (Motor Music Records)
# „Mann gegen Mann“ (2006 m.), (Motor Music Records)
# „Pussy“ (2009 m.), (Motor Music Records)
# „Ich Tu Dir Weh“ (2010 m.), (Motor Music Records)
# „Haifisch“ (2010 m.), (Motor Music Records)
# „Mein Land“ (2011 m.), (Motor Music Records)
# „Mein Herz brennt“ (2012 m.), (Universal Music Group)
# „Deutschland“ (2019 m.), (Universal Music Group)
# „Radio“ (2019 m.), (Universal Music Group)
# „Ausländer“ (2019 m.), (Universal Music Group)

## Nūruodas

* Rammstein.de Oficēlė svetainė 
* www.rammstein.com/ Oficēlė svetainė 
* Lietovėška svetainė

Kateguorėjė:Vuokītėjės atlėkiejē
Hard rock

**Sonkosis ruoks** () īr ruoka mozėkas fuorma, katruos šaknīs sėik septėnta dešėmtmeti. 

## Istuorėjė

Sonkiuojo ruoka šaknīs glūd tuokiouse ruoka grupėse kāp The Doors ė The Rolling Stones.

Kateguorėjė:Ruoks
Choinikā

**Choinikā** (Хойнікі) ī miests Baltarosėjuo, Gomėlė srėtie, aple 50 km ė pėitrītius nug Mozīrious. Rajuona cėntros. 14,2 tūkst. gīvėntuojū (2004 m.). Medienas apdėrbėma, statlībėniū mediagu pramuonė.

Kateguorėjė:Baltarosėjės miestā
Mairuonis

**Mairuonis** (Maironis) (tėkra pavardie **Juons Mačiolis** (*Jonas Mačiulis*), dokumėntous īr **Mačiulevėčios** (*Mačiulevičius*)) – XIX-XX o. lietoviu romantėzma puoėts, parašėns nuognē žīmiu kūrėniu kāp „Traku pėlės“, „Lietova Brongi“ ė t.t.

## Biuograpėjė

Gėmė 1862 m. Spalė 21 d. Pasondraviuo dvarė, Šėlovuos valstioj, netuol nu Tītuvienū (Raseiniu raj.) , mėr 1932 m. bėrželė 28 d. Kaunė.

## Ėšsėlavėnėms

Nomėi ėgėjėns pradėnė muoksla žiniū ė pramuokis lėnkū kalbuos, 1873 m. Juons Mačiolis ėstuojė i Kauna gėmnazėjė, katro bėngė 1883 m.

1883-1884 m. studėjava literatūra Kijėva onėversėteta ėstuorėjės ė fėloluogėjės fakoltetė.

1884 m. atsėžvelgdams tėvū nuora, istuojė i Kauna konėgū seminarėjė. 1888 m. sėkmingā ano bėngės, tuoliau muokies Peterborga dvasinie akademėjuo, katro bėngė 1892 m.

1893-1894 m. ė 1909-1932 m. diestė Kauna konėgū seminarėjuo, vuo 1909-1932 m. bova anuos rektuorios.

1894-1909 m. - Peterburga dvasėnės akademėjės profesuorios, nu 1903 m. teoluogėjės daktars. 1922-1932 m. bova Kauna onėversėteta Muoralėnės teoluogėjės katedras vedies, 1923-1924 m. tamė universitetė diestė lietoviu literatūra.

## Da veiziekėt
*Mėlžėnū kapā

## Nūruodas

*Pėlnuos Mairuone bėbliografėjes sārašos (*lietoviū r.*)
*Mairuone lietoviū literatūras muziejos (*lietoviū r.*)
*Vėrtuali knīnga „Pavasare balsā“ (*lietoviū r.*)
Artūrs Paulauskis

thumb|Artūrs Paulauskis
**Artūrs Paulauskis** (lt: *Artūras Paulauskas*) – Lietovuos teisėninks ė puolitėks. Ans nu 2004 m. balondė 6 d. ligė 2004 m. lėipas 12 d. laikėnā ējė Lietovuos Respoblėkas Prezidėnta pareigas.

Paulauskos
Kateguorėjė:Lietovuos teisėninkā
Kateguorėjė:2012-2016 m. Lietovuos Seima narē
Ontuons Merkīs

thumb|Ontuons Merkīs
**Ontuons Merkīs** (*[[Lietoviu kalba|liet.]] – Antanas Merkys*) (gėmė 1887 m. vasarė 1 d. Bajuoru suoduo, prī Skapėškiu, Lietovuo – mėrė 1955 m. kuova 5 d. Malėnkūs) bova terpokarė Lietovuos puolitėks, paskotėnės tarpokarė ministros pėrmėninks prīš suovietams ožėmont valdė. Lietoviu tautėninku sājongas narīs.

Ons 1940 m. bėrželė 15 d. – 1940 m. bėrželė 17 d. ējė Lietovuos Prezidėnta pareigas.

Merkīs, Ontans
Merkīs, Ontans
Liodvėks van Bethuovens

thumb|200px|Liudvėks van Bethuovens
**Liodvėks van Bethuovens** (pakrėkštīts 1770 m. groudė 17 d., mėrė 1827 m. kuova 26 d.) bova vuokītiu klasėkėnės mozėkas kompuozėtuorios, žīmos terp klasicėzma ė ruomantėzma gadīniu. Ons pripažīstams kap vėins ėš dėdliausiu vėsū gadīniu kuompozėtuoriu.

Kateguorėjė:Vuokītėjės kompozėtuorē
Muocarts

thumb|200px|Muocarts
**Muocarts**, pėlns vards *Krėzostuoms Vuolfgangs Teuopėlis Muocarts* (*Chrysostomus Wolfgangus Theophilus Mozart*; gėmė 1756 m. sausė 27 d. Zalcburgė – mėrė 1791 m. groudė 5 d. Vienuo) bova austru kompozėtuorios, vėins žīmiausiu ėr itakingiausiu klasicėstėnės mozėkas kompozėtuoriu.

Kateguorėjė:Austrėjės kompozėtuorē
Lietovuos miestā

Lietovuo nūnā īr 103 miestā. Ėš anū 26 ī Žemaitėjuo.


Kateguorėjė:Geuograpėjės sārašā
Biržā

**Biržā** () – miestos šiauries Lietovuo, Panevėže apskrėtīj, 66 km ė šiaure no Panevėžiuo. Miestos īr 201 km ė šiaure nūg Vėlnious, natuolėmās Latvėjės robežiaus. Miests liuob būt Bėržū konėgākštėjės suostenė, ton gadīnie, valduovās liuob būt konėgākštē Radvėlas. Lėgė pat daba ī palėkos (atbūdavuota) Bėržū pėlis (rūmā), par karus so švedās ana bova labā noteriuota.

Natuolėmās Bėržū miesta tēp pat ī Biržū kaims.

## Seniūnėjė

Miests tōr atskėruos seniūnėjės statosa savėvaldībie.
Alekšiuonē

**Alekšiuonē** – kaims pėitinie Telšiū rajuona Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjuo, 3 km ė vakaros no Varniū.

Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės
Mėsūris

right

**Mėsūris** (ongl. r.: *State of Missouri*) - 24-ojė JAV valstėjė.

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Naus Džersės

right|thumb|Naus Džersė terėtuorėjė (randuonuo spalvuo) JAV žemielapie

**Naus Džersės** (ongl.: *New Jersey*) - 3-ojė JAV valstėjė.

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Niojuorks (valstėjė)

[right|thumb|Niujorka valstėjės vėita [JAV]]

**Niujorks** (ongl. k.: *State of New York*) - 11-uojė JAV valstėjė. Suostėnė - Olbanis, dėdliausės miests - Niojuorks.

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Pensilvanėjė

right

**Pensėlvanėjė** () īr ontruojė JAV valstėjė. Suostėnė – Harisburgs, dėliausis miests – Filadelfėjė. 


Abruozdielis:Philadelphia City Hall (146070095).jpeg
Abruozdielis:New Paris Covered Bridge.jpg
Abruozdielis:Presque Isle Waterworks Lighthouse.jpg


Kateguorėjė:JAV valstėjės
Ėndiana

right

**Ėndiana** (ongl. r.: *State of Indiana*) - 19-ojė JAV valstėjė.

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Ilinuojos

right

**Ilinuojos** () īr 21-uojė JAV valstėjė.

## Dėdliausė miestā
2019 m. doumenīs
# Čėkaga (2 693 976)
# Auruora (197 757)
# Napervilis (148 449)
# Džoliets (147 344)
# Rokfords (145 609)
# Springfilds (114 230)
# Eldžins (110 849)
# Peorėjė (110 417)
# Šampens(88 909)
# Vokegans (86 075)

Kateguorėjė:JAV valstėjės
Alberta

170px|right|thumb|Provėncėjė Kanaduo

**Alberta** (pranc. *Alberta*, ongl. *Alberta*, pavadėnėms skėrts prėnceses Louise Caroline Albėrtas garbē) ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo. 

Pėitūse ein sėina so JAV Montanas valstėjė. Admėnėstracėnės centrs – Edmontons, bet dėdlieusis ė komercėškā svarbeusis - Kalgars. Kėtė miestā īr mažesni ė ne toukie svarbos.

Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Brėtu Kolumbėjė

170px|miniatiūra|dešinėje|Provėncėjė Kanaduo

**Brėtu Kolumbėjė** (pranc. *Colombie-Britannique*, ongl. *British Columbia*) ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo, rītūs nu anos īr Albėrtas provėncėjė.

Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Kvebeks

170px|right|Provėncėjė Kanaduo

**Kvebeks** (pranc. *Québec*, ongl. *Quebec*) ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo.

Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Niufaundlands ė Labraduors

170px|thumb|right|Provėncėjė Kanaduo

**Niufanlends ė Labradors** (pranc. *Terre-Neuve-et-Labrador*, ongl. *Newfoundland and Labrador*) ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo.

Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Naujāsis Bransvėks

170px|right|Provėncėjė Kanaduo
165px|miniatiūra|dešinėje|Naujāsis Bransvėks
**Naujāsis Bransvėks** (, ) ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo. Pruovėncėjė ī Kanadas pėitrītiūs ė krūvuo ī vėina ėš trijū tēp ožvadėnamu "jūrėniu pruovėncėju".

Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Naujuojė Škuotėjė

170px|right|thumb|Provėncėjė Kanaduo

**Naujojė Škotėjė** (, ) ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo. Pruovėncėjės suostėnė ī Halėfaksa miests. Ana ī vėina ėš trijū tēp ožvadėnamu "jūrėniu pruovėncėju".

Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Ontarėjos

170px|right|Provėncėjė Kanaduo
[170px|miniatiūra|[Niagaras kriuoklīs]]
**Ontarėjos** (, ) ī vėina ėš 10 Kanadas provincėju. Īr pėitrītiu Kanaduo. 

Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Princa Edvarda sala

170px|thumb|right|Provincėjė Kanaduo

**Princa Edvarda sala** , ) ī vėina ėš 10 Kanadas provincėju. Provincėjė ī pėitrītiu Kanadas šmuotė. Ana ī vėina ėš trėjū tēp ožvadėnamu "jūrėniu provincėju".

Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Nunavuts

170px|right|thumb|Terėtuorėjė Kanaduo
[thumb|200px|left| Inuit, Arviat (Photo: Patrick André Perron)http://www.pbase.com/perrona/inuit__cree_rupert__river Nunavut]
**Nunavuts** ī vėina ėš 3 Kanadas terėtorėjo.

Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Šiaurės vakarū terituorėjė

170px|right|thumb|Šiaurės vakarū  terėtuorėjė Kanaduo

**Šeuris vakaru teritourėjė** (pranc. *Territoires du Nord-Ouest*, ongl. *Northwest Territories*) ī vėina ėš 3 Kanadas terėtorėjo. Terėtuorėjė ī šiaurės vakarū Kanadas šmuotė.

Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Saskačevans

**Saskačevans** (pranc. ė ongl. *Saskatchewan*) ī vėina ėš 10 Kanadas provėncėjo. Suostėnė - Regina, dėdleusis miests - Saskatūns.
Jukons

170px|right|thumb|Terėtuorėjė Kanaduo

**Jukons** (pranc. ė ongl. *Yukon*) ī vėina ėš 3 Kanadas terėtorėjo.

Kateguorėjė:Kanadas provėncėjes
Lietovuos futbuola rinktėnė

**Lietovuos futbuola rinktėnė** īr ož Lietovā luošiantė futbuola kuomanda, katra valda Lietovuos futbuola federacėjė.

Rinktėnė nadalėvava anėi vėinam Euruopas aba svieta čėmpėjuonatė. Treneris īr Reinhold Breu.

## Istuorėjė

Jau 1923–1938 m. Lietovuos nacēnalėnė futbuola rinktėnė (*LNFR*) žaidė terptautėnies varžībūs. 1940 m. Lietovā uokopavus TSRS, lietovē žaidė ož TSRS futbuola rinktėnė.

Lietovā atgavus naprigolnībė, pėrmuosės varžības bova surengtas 1990 m. gegožė 27 d. prīš Estėjės rinktėnė.

Lietovuos rinktėnė nu 1993 m. dalivaun svieta ėr Euruopas čempėjuonatu atronkūs, bet da nie sīkė anūm naivēkė ė čempėjuonatū fėnalėniūs etapūs da nikūmet nadalīvava.

## Žīmē žaidiejē
Bovė̄ žīmē žaidiejē:
* Armėns Narbėkuovs
* Valds Ėvanauskis
* Aurelėjos Skarbalios
* Gintars Staučė
* Edgars Jankauskis
* Deivėds Šembers
* Tuoms Danėlevėčė
* Žīdrūns Karčiemarskis

Kateguorėjė:Lietovuos futbuols
Frankforts

thumb|left|250px
**Frankforts (pri Maina)** () īr ketvėrts palē dėdoma Vuokītėjės miests, katros īr Šiaurės Hesena žemie. Isikūrė̄s prī Maina opės. Anamė gīvėn zars 670 000 prieteliu. Miests īr glabnos Euruopas fėnansu ė akanuomėkas cėntros.

Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
Anduora

**Andoras konėgākštīstė** – labā maža pėitvakariū Euruopas šalės, asontė rītėniam Pirėnu kalnū šmuotė, tarp Prancūzėjės ėr Ispanėjės.
Suostėnė – Andorra la Vella.
thumb|left|250px|Andora

## Istuorėjė

## Geuograpėjė

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis
Butans

:*Tēpuogė īr dojės pavadėnėmo [[Butans (dojės)|butans]].*

**Butana Karalīstė** (**Butans**) – valstībė pėitū Azėjuo, Himalajous. Tor robežio so Indėje ė Kėnėje. Vėina oždariausiu svieta šaliū īr.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
### Admėnėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra
Glabna šalėis viera - budėzmos.

## Akanuomėka
Butana akanoumėka, katra īr maža ė sėlpna, ramas žemis ūkio, mėškininkīsti ė hėdraenergėjes pardavėmo Indėjē (tas sodara 75% vīriausībės pajamu). Butana akanuomėkas augėms īr vėins magtīngiausiu svietė.

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē
Butans, ka ė prigol JTO, ož robežiaus tor mažā ambasadu ė dėpluomatėniu delegacėju. Nie ožmezgės santīkiu alē so katra Baltėjės šalėm. Tēpuogė īr palėkosė vėinėntelė šalės svietė, katra nator dėpluomatėniu santīkiu alē so Kėnėjės LR, alē so Taivano.

## Karioumenė

## Nūruodas

Kateguorėjė:Butans
Pentėškē

**Pentėškē** – kaims Šakiū rajuonė, pri kelio Grėškabūdės–Lukšē. Šiaurėniu šmuoto pratek Penta.
Akmenė

**Akmenė** – miests Akmenies rajuona savivaldībie, 12 km ė pėitvakarios no Naujuosiuos Akmenies, Dabėkėnės dešėniajam krante. Seniūnėjės cėntros, Akmenies Šv. Onas bažnīče (pastatīta 1912 m.) ėr parapėjė, Akmenies gimnazėjė, vakū luopšelės-darželis „Gintarielės“.
Rosu kalba

right|thumb|upright=2|Roso kalbas ėšplėtėms svieti (mėlėina spalva - valstībis, katruos roso kalba tor ofėcėalo statoso, žali - valstībis, katruos rosėškā ruokoujės dėdlē daug prėiteliu.

**Roso kalba** (rus: *русский язык*, tarėms: 'ru.skʲi jɪ.'zɨk) - prėklausa rītu slavu ruodu gropē, katra ėjėin ī ėndaauropėitiu ruodu šeima. Artėmeusē roso kalba īr sosėrėšosė so okrainietiu kalba ė godu (baltarosiu) ruoduom, bet ė kėtas slavu kalbas (lėnku, čeku, bolgaro, serbo) tor panašoma. Roso kalba svieti rokuojas aple 280 mln. prėiteliu, dėdliuojė anu dalės gīven Rosėjuo, aba bovosiuos TSRS respoblėkuos.

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Lėnku kalba

**Lėnko kalba** (lėnk: *język polski*, *polszczyzna*) - vakaru slavu kalba, artėma čeku ruodā. Rašts sokorts lotīnėškas abėcėles pagrėndo. Ruoda īr ėšlaikiosė nousėnes balsis (*ą* ėr *ę*). Lėnko kalba rokoujes ape 50 mln. prėiteliu vėsam svieti. Lėnku kalba īr valstinbėnė Lėnkėjuo, ė vėina ėš ofėcėaliu Europas Sājonguos ruodu.

Kateguorėjė:Slavu kalbas
Iraks

thumb|
**Iraka Respoblėka** – valstībė Artėmousiūs Rītūs, Azėjės pėitvakariūs. Tor robežio so Sauda Arabėje ė Kovėito pėitūs, Torkėje šiaurie, Sėrėje šiauries vakarūs, Juordanėje vakarūs, Irano rītūs.

## Istuorėjė

## Geuograpėjė
### Admėnėstracėnis soskėrstīms

## Koltūra

## Akanuomėka

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē

## Karioumenė
## Nūruodas

Kateguorėjė:Azėjės valstībės
Irans

**Irana Islama Respublika** (seniau - **Persėjė**) īr valstībė Artėmūsiūs Rītūs, Azėjės pėitvakarėniam šmuotė. Robežios ēn palē Armienėjė, Azėrbaidžiana, Torkmėnistana ė Kaspėjės jūra šiaurie, Afganėstana ė Pakėstana rītūs, Iraka ė Torkėjė vakarūs, Persėjės ilonka ė Omana ilonka pėitūs.

## Istuorėjė
Dabartėis Irans īr terituorėjuo, katra Vakarūs ėlgā vadėnta Persėjė (tēp anūs vadėna senuobės graikā). Šalės nu sena bova vairiausiu nutėkėmu apicentrė, bo šalėmās bova šalīs (arabā pėitūs, Indėjė ė Kėnėjė rītūs, Mesopuotamėjė ė Sėrėjė) torontės ėlgas valstībėngoma tradicėjės.

## Geuograpėjė
### Admėnėstracėnis soskėrstīms
Irans īr soskėrstīts i 30 provincėju (*ostan-ha*, vėinaskaituo – *ostan*).

## Koltūra
Iranė sosėmaišė islamėškuojė arabu ė prīšislamėškuojė (zoroastru persu koltūras. Senuobės Persėjės mena, arkitektūras, muoksla prigavėmā soteikė mėlžėnėška duovi arabu svietou ė nemizernā paveikė Euruopas koltūra. Šalės īr žėnuoma sava literatūra.
## Akanuomėka
Irans īr vėina glabnū naptuos eksportoujontiu šaliū, tor narīstė OPEC. Naptuos kasėms leida Iranou nu XX a. aštonta dešimtmetė spierē akanuomėka vīstītė.

## Žmuonis

## Terptautėnē santīkē
Irans nebluogā sotar so daugībė besėvīstontiu šaliū ė Rosėjė. Nu islamėškuosės revoliucėjės santīkē bluogė so JAV, vuo īpatėngā navīkė so Izraelio ė Saudo Arabėjė.

## Karioumenė

## Nūruodas

## Nūruodas
Buotėju kalba

**Buotėju kalba** (*Dzongkha*) – Butana Karalīsties valstībinė kalba. Žuodės „dzongkha“ reišk *kalba (kha, ཁ་) katra rokoujamies dzonge (dzong, རྫོང་)*.

Kateguorėjė:Kėnu-tėbetėitiu kalbas
Dalip Singh Rana

200px|right|thumb|Magtīngs Kali

**Dalip Singh Rana** (aba scenas vards: **The Great Khali**, smg: **Magtīngs Kali**) gėmėis 1972 rogpjūtė 27 - dėdlē magtīngs Indėjes kouvotos, mošas WWC, līguos čempėjouns.
Anou ugės 2 metrā 16 centėmetro, svorės - 190 kg.

Kateguorėjė:Kouvuotojē
Kateguorėjė:Indėjės žmuonis
Ričerds Vagneris

thumb|220px|''Ričerds Vagneris (1871)''
**Ričerds Vagneris** (**Richard Wagner**; 1813 m. gegožė 22 d. Leipcigė – 1883 m. lapkristė 13 d. Venecėjuo) bova garsos vuokītiu kompozėtuorios, mozėkas teoretėks ėr esejėstos. Ons bova vėins dėdliausiu vuokītiu romantėnės uoperas kūrieju, sava kūrėniūs gausē nauduojė senuobės germanu mėtuologėnius siožetus. Patsā žīmiāusis Vagnerė darbs ī „Valkīrėjės“.

Kateguorėjė:Vuokītėjės kompozėtuorē
Alberts Einšteins

100px|thumb
**Albert Einstein** (**Albėrts Ėinštėins**; 1879 m. kuova 14 d. – 1955 m. balondė 18 d.) – vokėitiū fizėks, ėruodis reliatīvoma teuorėje ėr atlėkis kėtū dėdlē reikšmėngū atradėmū. 1921 m. gava Nuobele premėje fizėkuos sritīj ōž fotoelektrėniuo efekta ėšaiškėnėma.

Kateguorėjė:Vuokītėjės fizėkā
Kateguorėjė:Žīdā
Nuobelė premėjė

**Nuobelė premėjė** ī kuožnametėnė premėjė, katra skėra prieteliam arba uorganėzacėjėm ož dėdlē svarbius pasėikėmus tam tėkruo muoksla srėtie arba ož īpatingā svarbė kuolektīvėnė vēkla. Pėrmodo Nuobelė taikuos premėjė bova apduovėnuoto Žans Anrė Dionans ė Frederėks Pasė. Lėgė 2005 kuova mienesė bova ėšdalinta 770 premėju, tėk maža dalės laimietuoju premėjės atsisakė.

Kuožnās metās teikiamas premėjės ož tū srėtiū pasėikėmus:
* fizėkas (renk Švedėjės karalėškuojė muokslu akademėjė),
* kemėjės (renk Švedėjės karalėškuojė muokslu akademėjė),
* fiziuoluogėjės ė medėcėnas (renk Karolinska ėnstėtots),
* literatūras (renk Švedėjės akademėjė)
* taikuos (renk kuomėtets, paskėriams Nuorvegėjės parlamenta – stuortėnga).
Nūg  1969 metu da skėriama premėjė ož pasėikėmus:
* akuonuomėkuo (renk Švedėjės karalėškuojė muokslu akademėjė).
Rožončios

thumb|Ritū Bažnīčiū – kairie, katalėkėšks rožončios – dešinie

**Rožončios** - medėtacėnė Ruomas krikščioniū malda, apmastont svarbiauses tikiejėma paslaptis.

Ivadėnė dales - 1 k. Tieve Mūsū, 3 Sveika Marija, 1 Garbie Dievou Tėivou.

* Pėrmuojė - džiaugsminguoji dales
* Untruojė - Skausminguoji dales
* Tretiuojė - Garbinguoji dales.

Skaičiavėms dažnā lėngvėnams nauduojont karoliukus, suvertos i grondėnele (katra irgi vadėnama rožončio): tarp pėrštū laikuoms atitinkam malduos dal' žīmuntis karolioks i (anos bėngos) einama pri kėta.

## Nūruodas

* Trumps aprašīms, istuorėjė, luotinėškė tekstā
* Rožončiaus struktūra

Kateguorėjė:Maldas
Šiaulē

**Šiaulē** vuo **Šeulē** () - miests šiaurės Lietovuo, 210 km i šiaurės vakarus nū Vėlniaus ėr 160 km i rītus nu Klaipiedas. Uns īr ketvėrts palē gīventuoju skaitlio Lietuvuos miests. Apskrėtėis, miesta savėvaldībės ė rajuona savėvaldībės cėntros. 

Miesta pėitrītiūs īr uora ousts, katramė īr sutelktas NATO uora magtėngomā.

## Istuorėjė
Šiauliū vards pėrma lėika rašītėniūs šaltēniūs pamėnavuots 1236 metās, kumet siejės 22 d. jongtėnė lietoviu, žemaitiu ė latviu kariauna sotrioškėna Livuonėjes Ordėna karios.

Šiauliū kāp miesta vards pėrmuojė lėika pamėnavuots 1524 m. bėrželė 11 d. Žėgėmanta Senuojė raštė, katrou Šiauliū valsčios perdouts valdītė Vėlniaus vīskupou Juonou. Miestielis *Sovli* pažīmiets 1555 m. K. Vuopelas sudarītamė Euruopas žemielapie.

1918 m. Šiauliūs susikūrė pėrmuojė demuokratėnė savėvaldībė Lietuvuo.

## Žīmūs žmuonės

Šiauliūs īr gėmė:

* Saulios Sondėckis (*Saulius Sondeckis*; g. 1928 m.), dirigėnts
* Zigmis Vaišvėla (*Zigmas Vaišvila*; g 1956 m.), Liousoma Atkorėma Akta sėgnatars
*Regimants Adomaitis g 1937, aktorius iš filma „Niekas nenorejo mirti“

## Kolta pastatā

Šeulē īr Šiauliū vīskopėjes cėntros, miestė īr 4 katalėku bažnīčės:

* Šv. apaštalū Petra i Pauliaus katedra
* Šv. Jorge bažnīčė
* Šv. Ignaca Lojuolas bažnīčė (jezuitū neparapėjėnė)
* Švt. Mergelės Marėjės Nekaltuojė Prasidėjėma bažnīčė

Be tuo Šiauliūs īr:

* Evangeliku reformatu bažnīčė
* Stačiatikiū Šv. Petra i Puovėla cerkvė
* Staravieru cerkvė
* Bažnīčės „Tikiejėma žuodis“ malduos nomā
* Kėtū vieru - 6 malduos nomā

## Bruolėškė miestā

* Čenstakava (Lėnkėjė)
* Eten-Leuros (Olandėjė)
* Fredericėjė (Danėjė)
* Jelgava (Latvėjė)
* Kristianstads (Švedėjė)
* Omaha (JAV)
* Piarnu (Estėjė)
* Chmelnickis (Ukraina)
* Baranovičā (Baltarosėjė)
* Kaliningrads (Rosėjė)

## Nuoruodās

* Savėvaldībės tėnklapis
* Šeuliū vīskupėjes tėnklapis
* Šeuliū puortėgrapėjės
Žemaitė

**Žemaitė** - žemaitiu rašītuojė (**Jolėjė Benioševičātė-Žīmontienė**). Gīvena nū 1845 m. bėrželė 4 d. lėgė 1921 m. groudė 7 d. Gėmė Būkontės kaimė.

Anuos žėmiausi darbā īr:
* *Marti* 
* *Topylis*
* *Petras Kurmelis*
* *Sutkai*
* *Gera galva*
Zopė

thumb|right|200px|Bliūds zopės

**Zopė**, aba **potra** - skīsts jiedis, ėšdėrbams vėrdont ondenie maistā prodoktos, kāp bolbes, mēsā ė pan.

## Istorėjė
Lėgė XVII omžeus bova jiedamas tėrštas zopės, tepamas unt dounas, vėleu, ton metu, kumet ėšrada šaukšta, pradėjė populerėtė ėr skīstas zopės.

Komercėnes zopės atsėrada XIX omžiou, ėšrados konservo dėižele.

Kateguorėjė:Zopės
Žemaitėjės istuorėjė

Dabartėnė Žemaitėjė sosėformava tėk XIX omžeus pabėnguo, lėgė tuo čiesa Žemaitėjė ožiemė dėdlesne terėtorėjė nego dabartėnēs čiesās. 

## Prīšistuorė
Žemaitėjės teritorėjuo pėrmėje pastovūs prietelē šeuris elniu medžioutuojē­ ėsėkūrė prasėdėjos Alerioda šėltmetiou, aple X tūkstontmetė prėš Kristo, patė palrolėta pabėnguo. Unksteusē Žemaitėjės terėtorėjuo īsėkūri medžioutojā­ ė žvejā prėklausi Kundas koltūrā https://web.archive.org/web/20100520023250/http://www.samogit.lt/ISTORIJA/is_istorijos.htm.

## Vėdoromžē
1219 m. pasėrašīta Lietovos ė Žemaitėjės sotartės so Haliče konėgaikštio. Ton sotartie matoum, ka Žemaitėjė magtīngeusė konėgaikštē buva Gedvėls ė Vīkints, sava valdas torėje vakarinie aba pėitinie Žemaitėjės posie https://web.archive.org/web/20100520023250/http://www.samogit.lt/ISTORIJA/is_istorijos.htm. 

1236 m. pri Šeuliu notėka Saulės mūšės, katram žemaitē (spiejam, ka anīms vadovava Žemaitiu konėgaikštis Vīkints), nogalėjė kalavėjoutios https://web.archive.org/web/20100520023250/http://www.samogit.lt/ISTORIJA/is_istorijos.htm.

1253 m. atsinaujėjna žemātiu kuovas so Lėvuonėjės ordėno https://web.archive.org/web/20100520023250/http://www.samogit.lt/ISTORIJA/is_istorijos.htm. 

Žemaitėja torieja magtīnga ītaka formoujontīs Lietovuos valstībė̄. Lietovuos valstībė gėme kāp dvīju galvnu etnoso - žemātiu ė lietoviu (aukštātiu) - integracėjės rezōltats. Sosėformavos valstībē Žemaitėjės autonomėškoms bova ėšlaikīts. Svarbos faktorios, nolėmis žemātiu polėtėne separatėzma ė dėdle dalėm koltūrėnes raiduos īpatībis XIII o. ontruo posie – XV o. pradiuo bova aktīvē žemaitiu kuovas so krīžioutiu ir kalavėjuotiu ordėnās ė Lietovuos valduovu pozėcėjė ė žemaitios, kovuos meto: Mėndaugs, Jogaila 1382 m., Vītauts Dėdlīsės 1384, 1392 ė 1398 metās dovėniava žemaitiu žemis Ordėnam ė nuognē XIII a. ontruo posie žemaitē vės dėdleu tuola nu Lietovuos, nesolaukdamė anuos pagelbas kovose su Ordinais. 1398-1409 metās vokietiu Ordėna valdžiuos dešėmtmetės pamačėja krėstalėzoutė žemātiu politini sāmoni. Po Vītauta smertėis anuo īpėdėniu silpnībė, kuova diėl LDK suosta leida žemātiu konėgaikštėjės bajuoram pajōstė, ka anie patīs gal formoutė sava polėtėka, ė ėšgautė Kazėmėra prėvėlegėjės https://web.archive.org/web/20070627095139/http://www.vadovelis.lt/darbai/lt/visos_kategorijos/testai/darbas-658/zemaitijos_istorija. 

1413 m. Žemaitėjės seniūnėjės pruetelē pradieja vėrstė katalėkās; 1417 m. ėsteigta Žemaitiu vėskopėjė (1427-1926 m. bova subordėniuota Gniezna arkivėskopėjē).

## Žemātiu lietovėškasės sājūdės
Terp XVIII ėr XIX o. (Vakaru) Žemaitėjė, dėdliausē vėitėniu bajuoru pastongomės, jėmė grētā plėituotės lietoviu ė žemātiu ruodu raštā, a XIX o. pradiuo čė kėla pėrmuojė lietoviu tautėnė judėjėma banga.

## Nuoruodas
*samogit.lt (lietoviu ruoduo).
*vadovelis.lt (lietoviu ruoduo).
1 tūkstontmetis

**Pėrms mūso ėras tūkstontmetis** - tokstančiaus metu laikuotarpės, katras prasėdiejė 1 m. ė bėngės 1000 m.

## Svarbiausė ivīkē
* Atsėrada krėkštiuonībi ėr ėslams.

Kateguorėjė:Tūkstontmetē
3 tūkstontmetis

**Trets mūsa eras tūkstontmetis** īr tūkstontė metu laikuotarpis, katros prasėdiejė 2001 m. ė bėngsės 3000 m.

## Svarbiausė nutėkėmā

Kateguorėjė:Tūkstontmetē
XVIII omžios

**Ašoniuolėkts mūso ėras omžios** - šėmta metu laikuotarpės, katras prasėdiėjė 1701 metu sausė 1 dėina ėr pasėbėngė 1800 metu groudė 31 dėina.

## Notėkėmā svietė
* Omžiaus pradiuo Kovėitė ėkorts Kovėita miests.

Tūkstontmetē: 1 tūkstontmetis - **[[2 tūkstontmetis]]** - 3 tūkstontmetis

Omžē: XVII omžios - **[[XVIII omžios]]** - XIX omžios

Kateguorėjė:Omžē
Lietuvos žinios

**Lietuvos žinios** (aba **Lietovuos žėnes**) dėinraštis, ėinontės Lietovuo, vėins seneusiu laikraštiu Lietovuo.
Klaipėda (dėinroštis)

**Klaipėda ** (aba **Klaipieda**) dėinroštės, ėinontės Klaipiedas miesti ė apskrėtie, spauzdėnams Klaipieduo. Nu 1945 m. leidams *Sovetskaja Klajpeda* laikrošės roso ruoduo, o nu 1950 m. šalip pradėits lėistė lietoviu ruoduo.

## Tėražos

## Nuoroudas
"Klaipiedas" tėnklopės (lietoviu kalba).
The Wall Street Journal

[thumb|250 px|[2002]]
**The Wall Street Journal** – akanoumėkas dienraštės, ėjnontės nu 1889 m. rogpjūtė 8 d., lėidams Niujorkė, JAV, platėnams vėsam svieti, anou skaita 2 mln. prieteliu (ėš katru - 931 tūkst. - internetė).

## Nuoroudas
* ''The Wall Street Journal'' tėnklopės

Kateguorėjė:Dėinraštē
La Vie Eco

**La Vie Eco** – akanoumėkas ė fėnanso dienraštės, lėidams Marokė.

## Tēpuogė veizieket
* Maruoka laikraštiu sārašos

## Nūruodas
* ''La Vie Eco'' tėnklopės (prancūzu kalbuo)

Kateguorėjė:Dėinraštē
Assabah

**Assabah** – (arabėškā:**الصباح**) akanuomėkas dėinraštės, leidams Maruokė.

## Tēpuogė veizieket
* Maruoka laikraštiu sārašos

Kateguorėjė:Dėinraštē
Kateguorėjė:Maruoks
Al Haraka

**Al Haraka** – (arabėškā:**الحركة**) dėinraštės, lėidams Marokė, katrou leid lėberaliu kuonservatuoriu paretėjė Liaudėis jodiejėms.

Kateguorėjė:Dėinraštē
Kateguorėjė:Maruoks
Gazeta SOT

**Gazeta SOT** – populeriausės, ėr dėdleusē lankuoms internetė Albanėjės dėinraštės.

## Nuoroudas
* "Gazeta SOT" tėnklopės
Lietuvos rytas

**Lietuvos rytas** (aba **Lietovuos rīts**) dėinroštės, ėinontės Lietovuo, spauzdėnams Vėlniou. 

## Nuoroudas
Lietovuos rīta tėnklopės (lietoviu kalba).
Bivas ežers

**Bivas ežers** (琵琶湖, Biwa-ko), ankstiau žėnuoms kāp Omė ežers, īr dėdliausis giela ondėns ežers Japuonėjuo, isėkūrės Šigas prefektūruo. Ežers bova platē aprašuoms Japuonėjės literatūruo.

Tuo vėituo īr labā daug ivairiuos gīvūnėjės ėr augmenėjės.

Kateguorėjė:Azėjės ežerā
Kateguorėjė:Japuonėjės geuograpėjė
Neatkarigas Tukuma Zinas

**Neatkarigas Tukuma Zinas** (lv: *Neatkarīgās Tukuma Ziņas*) – Latvėjės dėinraštės, lėidams 8000 egz. tėražo.

## Nuoroudas
* Neatkarīgās Tukuma Ziņas tėnklopės
Verslo žinios

**Verslo žinios** (aba **Versla žėnes**) perėjuodėnės lėidėnīs, ekenuomėnės srėtėis dėinroštės, ėinontės Lietovuo, lėidams Vėlniou. Tėražos aple 13 000 tūkstontiu. 

## Nuoroudas
Versla žėniu tėnklopės
Aduolfos Hitleris

thumb
**Aduolfos Hitleris** (*Adolf Hitler*; 1889 m. balondė 20 d. - 1945 m. balondė 30 d.) - nu 1921 m. bova Naciuonalsuocialėstėnies vuokītiu partėjės vaduovs, (fiorėrės), nu 1933 m. kanclerės. Ons po Paula von Hindenborga smerties tapa Vuokītėjės valstībės ė vėriausībės vaduovo.

Anuo dėktatūra liūdnā pagarsiėjė cielam sviete: ons pradiejė žīdu ė čėguonu huolokausta ėr genocėda, katruo meto žova begalies žmuoniū. Tēp pat Hitleris teig, ka Vuokītėjės tauta īr pati vėršiausė terp vėsū Svieta tautu.

Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis
Platelē (miestalis)

**Platelē** () - miestalis Plungės rajuonė, pri Plateliū ežera, 15 km nu Plongės. Seniūnėjės cėntros. Žemaitėjės NP admėnėstracėjės cėntros. 857 gīventuojē (2011 m.) Plateliūs īr Plateliu Šv. apaštalū Petra ėr Paulė bažnīčė.


Vaizdas:Plateliai.Zem.2007-07-23.jpg|Raganas ousis
Vaizdas:Plateliai.Raganos uosis.Zem.2007-07-23.jpg|Raganas ousis
Vaizdas:Plateliai.Dvaras.Zem.2007-07-23.jpg|Šv. Fluorėjuona statola
Telšiū rajuons

**Telšiū rajuons** īr rajuons Telšiū apskrėtī. Cėntros īr Telšē. Telšē nuognē īr ožvadėnamtė Žemaitėjės soustėnė.

## Seniūnėjės
Telšiū rajuona sodara 11 seniūnėju:
* Degaitiu seniūnėjė (Degaitē)
* Gadūnava seniūnėjė (Gadūnavs)
* Loukes seniūnėjė (Louke)
* Nevarienu seniūnėjė (Nevarienā)
* Rīškienu seniūnėjė (Rīškienā)
* Telšiū miesta seniūnėjė (Telšē)
* Trīškiū seniūnėjė (Trīškē)
* Opīnas seniūnėjė (Opīna)
* Varniū miesta ėr apīlėnkės seniūnėjė (Varnē)
* Vėišvienu seniūnėjė (Vėišvienā)
* Žarienu seniūnėjė (Žarienā)


Abruozdielis:Kuoplītielė Telšiū raj.jpg|Kuoplītielė ont medė
Abruozdielis:Telšiū raj3.jpg|Gamtuovaizdē
Abruozdielis:Telšiū raj2.jpg|Gamtuovaizdē
Abruozdielis:Telšiū raj.jpg|Gamtuovaizdē
Žemaitėjės naciuonalėnis parks

**Žemaitėjės naciuonalėnis parks** (liet. Žemaitijos nacionalinis parkas) īr Plongės ė Telšiū rajuonūs. Isteigts 1991 metās. Parks ožjem 21720 aktaru žemės. Admėnėstracėje īr isėkūros Plateliūs.

Parka svarbiausė tėkslā īr - ėšsauguotė Plateliu apīlinkiu ežerus, organėzoutė muokslėnius tīrėmus, vīkdītė nulatėnius stebiejėmus ė kauptė infuormacėjė.
Florencėjė

**Florencėjė** (it. *Firenze*) – miests vėdore Italijuo, Toskanas regijuona suostinė. Isikūrus pri Arna opes i rītus nu Pizas. 403,3 tūkstonte gīventuojū. Versla, pramuones ė torėzma cėntros, geležinkėle mazgos. Pagrindinis miesta pajamū šaltinis – torėzmos, tep pat stėkla gaminiū, brungiūjū metalū, oduos, keramikas pramuonė, aprunguos ė avalīnes gamība, mena kurniū reprodokcėjė. Florencėjės universitets īr tarptautinis koltūras cėntros. Īr nacionalėnė bibliuoteka. Par Ontra Svieta vaina ėšlėka tikta vėins tėlpts – *Ponte Vecchio* (ėšbūdavuots XIV o.), dėltuo pu kara pastatīta kelė naujė, modernė tėltā. 

Senuovie Florencėjė bova etruskū gīvenvietė, vėliau – romienū miests, vėdoramžes bova stėpros miests-valstībė, vėins iš pagrindiniū Renesansa koltūras cėntrū. Florencijuo kūr' ė gīvena tokėj žėnuomė menininkā kap Džuots, Mikelandžels, Leonardo da Vinčis, Dantė, Rafaelis, Džovanis Bokačos ė daug kėtū. 1865 m. Florencėjė palėka suvienītas Italėjės suostinė, bet 1871 m. anou pakeitė Roma.

## Nūruodas

* Oficialos poslapis (onglėška versėjė)
* Florencėjės statistika
* Oficialos Florencėjės muziejū poslapis (onglėška versėjė)

Kateguorėjė:Italėjės miestā
Lėvuorns

**Lėvuorns** (it: *Livorno*) ī miests Italėjės šiaures vakarūs, Toskanas sritie, pri Ligūrėjes jūras.

Lėvuorns īr dėdliausis Toskanas ousts. Miestė vīstuoma laivū statība, naftas perdėrbėms, mašėnū gamība, elektroteknikas, stėkla, chemėjės, jiede pramuonė. Lėvuorna apilinkies – jouduoj ė spalvuotuojė metalorgėjė.

Lėvuornė īr XVI–XVIII o. arkitektūras paminklū. Vėdoramžes Lėvuorns bova tvėrtuovė. XV o. ėšauga miests, o jau XVI o. palėka svarbio tarptautėnio ousto.

Lėvuornė īr jūrū akademėjė.

## Bruolėškė miestā

* 20px Bat īams (Izraėlis)
* 20px Gvadalahara (Ėspanėjė)
* 20px Haiphongs (Vietnams)
* 20px Novosibirsks (Rosėjė)

## Nūruodas

* Lėvuorns (italū r.)
* Svēkė atvīkė i Toskan (onglū r.)

Kateguorėjė:Italėjės miestā
Triests

**Triests** (it: *Trieste*) īr Italėjės miests ė ousts pri Adrėjės jūras, šalėp sėinas su Slovienėjė. Aple 210 tūkst. gīventuojū. Friule-Venecėjės-Džiulėjės regijuona suostinė ė Triesta pruovincėjės cėntros. Miests īr vīskupistes cėntros, tor sava universitet, astronuomėjės ė geofizikas observatuorėj.

Ikorts keltū gėntiū I a. pr. m. e. patapa Ruomas koluonėjė. Bova svarbos Venecėjės ė Istrėjės regijuona miests, nu XIX a. tapa svarbio ousto.

Triests 1920 m. lapkristė 12 d. pagal Rapola taikuos sotartė palėka Italėjā, kāp ė vėsos Istrėjės regijuons, katram īr i Triests.


Abruozdielis:Stadtzentrum Triest.jpg
Abruozdielis:CastelloMiramare.jpg
Abruozdielis:Trieste Canal-Grande.jpg



## Nūruodas
* Triests – Photo Guide – (pdf)

Kateguorėjė:Italėjės miestā
The Sopranos

thumb|280px|Serjala logotėps

**The Sopranos** (*Sopranā*) īr JAV televėzėjės serials aple mafėjės šeimuos gīvenėma. Anam īr 86 serėjės.

## Glavnė̄jė artėstā
* James Gandolfini – Antonės Soprano (*Tonės*)
* Edie Falco – Karmela Soprano
* Dominic Chianese – Korads Soprano (*Jaunėlės*)
* Robert Iler – Antonės Soprano mažėlės (*A.J.*)
* Jamie-Lynn Sigler – Medou Meriandžela Soprano
* Aida Turturro – Dženėsė Soprano
* Nancy Marchand – Lėvėjė Soprano

* Michael Imperioli – Kristoferės Moltisantės (*Krės*)
* Vincent Pastore – Sels Bonpensiero (*Posės*)
* Joe Pantoliano – Ralfs Sifareto (*Ralfės*)
* Steve Buscemi – Tonės Blundets (*Tonės B.*)
* Steven Van Zandt – Sėlvėjo Dantė (*Sėls*)
* Tony Sirico – Pėterės Polės Gualtierės (*Polės Volnats*)
* Steven R. Schirripa – Bobės Bakalierės (*Bobils Bakala*)
* Vince Curatola – Džonės Sakrimuonės (*Saks*)

* Drea de Matteo – Adriana La Kerva
* Lorraine Bracco – daktarė Dženifer Melfi

Kateguorėjė:Televėzėjės serialā
Avietė

**Avietė**, kėtap ***avieťė, avietės*** (, ) tas ī tuokis augals, vedons jiedamas ougas.

* Augoms: 1,5 m
* Stombris: statos
* Lapā: trilapē, plonksnėški
* Žėidā: sokrautė i kekės
* Žīda: gegožės-bėržėlė mienėsēs.
* Vaisē: rauduonas ougas, prisirpst lėipas-siejės mienėsēs
* Paplėtims: Euruopuo, Šiaurės Amerėkuo
* Augėma vėita: medės (laukėnė), suodnā (koltūrėnė)

Ėš avietiu žmuonis taisa ougīnė (avietīnė), katra jied kap skaniesta, ė kap liekarsta. Dėdlis liekartsos nug paršalėma avietiu lapā ī.

Vėita, katruo aug avietės avietīno šaukiama ī.

thumb|left|260px|Avietė

Kateguorėjė:Ougas
Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Buotanėka

thumb|right|180px|Buotanėkas ėnstromentā
**Buotanėka** - bioluogėjės muoklsā šaka, katro tīria augalos. Buotanėkai dažnā īr priskėiama mikuologėjė (muokslos aple kremblios), mikrobioluogėjė (muokslos aple bakterėjės i vėruosus) i fikuologėjė (muokslos aple domblios).

Kateguorėjė:Bioluogėjė
Augalā

**Augalā** (, ) īr dėdlis gīvatu polks, katramė prėgol tuoki dāktā kāp medē, žuolės, kvietkā. Augalā patis nagal kostietė, tūdie anėi apsirūpėn jiedio fuotosintezės būdo (tas ī, sava lapūs jong saulės energėjė ė degouni). Augalus tėr botanėkas muokslos. 

Vėsė augalā īr skėrstuomi i 2 gropė:
* Samanas (*Bryophyta*)
* Ėndoutius (*Tracheophyta, Tracheobionta*)
Žėidėnē augalā

[thumb|240px|Žėidėnē augalā tor [žėids|žėidus]]  

**Žėidėnē augalā** (kėtāp ***magnuolėjūnā*** aba ***gaubtasieklē*** () īr vėins ėš pėrmėniu augalū skīriu. Anam prigol vėsi žīdentīs augalā. Vėsom svietė īr daugiau kāp žėidėniu augalū 235 000 rošiū. 

Žėidėnē augalā īr skėrstuomi i 2 polko:
* vėinskiltē augalā (*Liliopsida*)
* dvėskiltē augalā (*Magnoliopsida*)
NOX

**NOX** īr garsi Vengrėjės muoderneje fuolkluora mozėkas gropė. Gropės pavadėnims kėla ėš romėnū naktės deives Niktės (luot. Nox). Kuolėktīvs īr ėšleidies 5 albomos. Gropē sodara 2 pagrėndėnē narē: Szilvia Péter Szabó ė Tamás Nagy. Nox dalīvava 2005 Eurovėzėjoj so daina *Forogj, világ!* ("Sokies, sviete"), kor ožėmė 12 vėita.

## Dėskuograpėjė
* Örökség (2002 m.)
* Bűvölet (2003 m.)
* Karácsony (2004 m.)
* Ragyogás (2005 m.)
* Örömvölgy (2006 m.)
* Csendes (2007 m.)

Kateguorėjė:Mozėkas kuolektīvā
Kateguorėjė:Euruovėzėjė
Rosėjės roblis

**Rosėjes roblės** - Rosėjes Federacėjes valiota. Roble kods ī **RUR**.

## Nūruodas
*  ė 

Kateguorėjė:Valiota
Kateguorėjė:Rosėjė
Baltarosėjės roblis

thumb|200px|right|Baltarosėjės roblės

**Baltarosėjes roblės** (baltarosėškā: *беларускі рубель*, rus: *белорусский рубль*) - Baltarosėjes respoblėkas valiota, nauduojams nu 1992 m. gegožė 25 d. Baltarosėjes roble ISO 4217 kodā ī **BYN** ė 933. Vėins Baltarosėjes roblės sosėdara ėš 100 kapėiko. Muonetas: 1, 2, 5, 10, 20 ė 50 kapėiko 1 ė 2 roblės. Banknuotā: 5, 10, 20, 50, 100, 200, 500 roblės. Leida Baltarosėjes Banks.

## Puortegrapėjės

BYR 2009 1-2-5C.jpg|Muonetas 1, 2 ė 5 kapėiko
BYR 2009 10-20-50C.jpg|Muonetas 10, 20 ė 50 kapėiko
BYR 2009 1-2R.jpg|Muonetas 1 ė 2 roblės
BYR 2009 5R.jpg|Banknuotā 5 roblės
BYR 2009 10R.jpg|Banknuotā 10 roblės
BYR 2009 20R.jpg|Banknuotā 20 roblės
BYR 2009 50R.jpg|Banknuotā 50 roblės
BYR 2009 100R.jpg|Banknuotā 100 roblės
BYR 2009 200R.jpg|Banknuotā 200 roblės


## Šaltenē

## Nūruodas
* Geriausias Baltarusijos rublio (BYN) kursas bankuose

Kateguorėjė:Valiota
Dvėskėltē augalā

thumb|200px|*Tonkžėidis katėlielis

**Dvėskėltē augalā** () ī tuokė žėidėniu augalū klasė, katruos augalū gemals toria dvė sieklaskėltė, lapā gīsluoti kap tinklos, žeidā daliū skaitlios ī 4 aba 5 kartuotėnis.

Dvėskėltem augalam prigol 6 šėimas:
* *Asteridae*
* *Carīophīllidae*
* *Dilleniidae*
* *Hamamelididae*
* *Magnoliidae*
* *[[Ėrškietiažėidė|Rosidae]]*

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Eršketžėidē augalā

thumb|200px|*Skiauterietuojė potuokšlė

**Eršketžėidē augalā** (, ) buotanėškā ī tuokis žėidėniu augalū skīrios.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Volts Dėsniejos

thumb|250px|Volts Disniejos, 1954

**Walter Elias „Walt“ Disney** (**Volts Disniejos**; 1905 m. groudė 5 d. - 1966 m. groudė 15 d.) - JAV kėna fėlmu pruodiuserės, režėsierios, scenariju rašītuojs, ėgarsintuojos ėr anėmatuorios.

Disniejos tēp pat ėkōrė vėsam sviete žėnuomā Disnielėndā. 

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Kateguorėjė:Režėsierē
Ašuoklis

thumb|260px|Baltė̄jė ašuoklē

**Ašuoklis** (, ) īr agrastėniu (*Grossulariaceae*) šeimuos daugiametis ogakrūmis. 

* Aukštoms: 1-2 m
* Stėibs: lonkstos
* Laiškā: pražangėnē, skiautietē
* Žėidā: smolkūs, sositelkė ī kekės
* Žīd: balondė-gegožės mien.
* Vaisē: apalės, rauduonas, geltonas ė joudas ougas
* Paplėtėms: Šiaurės posrotolis
* Biotops: suodnā, pamedės

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Ougas
Viera

thumb|360px|
thumb|right|Ivairiū vieru simbuolē
**Viera** īr savuotėška istuorėškā sosėdarios socēlėnės gropės ėšpažīstamu filosopėniu ėr etnėniu vertībiu vėsuoma. Vieras apibriežėms ė kon laikītė viera īr nuognē ginčitėns rēkals. Vėsas vieras īr skėrstuomas i 2 pagrėndėnė gropė: monoteistėnės (tikiejėms i vėina dieva) ė politeistėnės (tikiejėms i daug dievū). Vieras nagrėnie teologėjė.

## Svieta vieras

Pagrėndėnės svietā vieras īr tuos:
* Krėkštionībe
* Islams
* Budėzmos (tas nie tėkra viera, vuo daugiau filosopėjė, nes Bodėzmė nie dieva savuokas)
* Judaėzmos
* Indoizmos
* Sikizmos
* Konfucianėzmos
* Šintoėzmos
* Bahaėzmos

## Lietovuos vieras
Palē istatīma Lietovuo īr 10 tradėcėniu tikību:
* Romas katalėku
* Evengelėku literonu
* Evengelėku reformatu
* Evengelėku baptistu
* Evengelėku metodistu
* Stačiatėkiu ortodoksu
* Stačiatėkiu sentėkiu
* Mosolmuonu sunitu
* Judieju
* Karaimu
* Graiku apeigū katalėku

Pripažėnėma nuor gautė ė senuovės baltu viera, sakīdamė, ka čė īr ta patė tėkība, katra bova lėg Lietovuos krėkšta.
1872

**1872** - kalāmieji metā, katrie prasided pėrmadeinī. Tāp pat:

## Nutėkėmā Žemaitėjė
*Par Ropkalvē notėists plents Šėlotė-Rosnė.

## Nutėkėmā Lietuvuo

## Nutėkėmā Svieti

Kateguorėjė:Metā
Kateguorėjė:Kalėnduorios
Monguolėjė

**Monguolėjė** – valstībė Azėjuo, tarp Rosėjės ėr Kėnėjės. Dėdliajā dalī Monguolėjės terituorėjės ožėm stepies, šiaurie ėr vakarous – kalnā, a pėitous – dīkoma. Tai bene retiausē apgėvėndėnta valstībė sviete. Akanuomėkuo vīraun kalnakasība ė žemes ūkės. Monguolėjė īr baguota, nes tor namažā gamtėniū ėštekliū.
Žaks Kartėjė

thumb|right|180px
**Žaks Kartėjė** (*Jacques Cartier*; g. 1491 m. groudė 31 d. – m. 1557 m. siejės 1 d.) bova pėrmāsis Prancūzėjės keliautuos ė buotanėks, katros tīrėniejė Šiaurės Amerėka (Kanada). Ons miegėna soėiškuotė šiaurės jūrū keli, par katrou būt galėma nūplauktė i Azėjė.

Cartier
Cartier
Ondou

thumb|left|240px|Biegons ondou

**Ondou** ī labiausē svietė paplėtos medega. Tas ī tuokis skīstėms, katros netor juokės skvarmas, kvapa a skuonė, bet gal prėjėmtė bikuokė douta skvarma, skuoni aba kvapa. Ondou sodar 71 % Žemės pavėršė ėr ī bikuokės gīvībės pagrinds. Prī 0 °C ondou jėm kietietė (tas ī šaltė) ė pavirst ledo vuo prī 100 °C jėm virstė dojėm (garās). Kemėškā ondou ī ondenėlė dvėdegėnis (H2O).

Ondėnė sosėtelkėmā ont žemės vadėnamė vairē – nug mažū rasuos lašioku, klanū lėgė milžėnišku ondėnīnu. Uorė ondou renkas kāp debesē, rūks, ūkana.

Žmuogou gīvībē laikītė nūlatuos rēk gertė ondeni. Tas īr ė švaruos pamats. Ondou ī nuognē svarbos mėtuoluogėjuo, žmuogaus svieta veiziejėmė: ons īr kauosos, vėskon pradė ė smiertės katra netor juokės skvarmas, so ondenio nesīk mieruojama dūšė īr (pvz., žuodē siela ė sala ī tuopatė kėlėma – vėita, apsopta ondenė). Skėrams gīvs ondou, tas ī biegons ondou (šaltenis, opiesmos, opės), katros ī gīvs švėnts, ė stuovins ondou (liūns, jūrė, klans), katros ī smiertės, tomsa.