open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lėnkėjės vaivadėjės

**Vaivadėjė** ī pats aukštiausis admėnėstracėnis vėinets Lenkėjės karalėjuo nug XV o. ė Abeju Tautu Respoblėkuo 1582–1795 m. ė dėdliausės savėvaldas admėnėstracėnis vėinets Lėnkėjės Respoblėkuo nug 1999 m.

Nug 1999 m. Lėnkėjė īr soriedīta ėš 16 vaivadėju (, vns. ; skliaustūs parašītas suostėnės):
* Dėdliuosės Lėnkėjės vaivadėjė (*Wielkopolskie*; Puoznanė)
* Kojavėjės Pamarė vaivadėjė (*Kujawsko-Pomorskie*; Bīdgoščios ė Tuorūnė)
* Lioblėna vaivadėjė (*Lubelskie*; Lioblėns)
* Lioboša vaivadėjė (*Lubuskie*; Gožūvs ė Zeliuona Gūra)
* Luodzės vaivadėjė (*Łódzkie*; Luodzė)
* Mazuovėjės vaivadėjė (*Mazowieckie*; Varšova)
* Mažuosės Lėnkėjės vaivadėjė (*Małopolskie*; Kruokova)
* Uopuolės vaivadėjė (*Opolskie*; Opolė)
* Pakarpatės vaivadėjė (*Podkarpackie*; Žešūvs)
* Palėnkės vaivadėjė (*Podlaskie*; Balstuogė)
* Pamarė vaivadėjė (*Pomorskie*; Gdanskos)
* Silezėjės vaivadėjė (*Śląskie*; Katuovėcā)
* Švėnta Krīžiaus vaivadėjė (*Świętokrzīskie*; Kelcā)
* Vakarū Pamarė vaivadėjė (*Zachodnio-Pomorskie*; Ščecėns)
* Varmėjės Mozūru vaivadėjė (*Warminsko-Mazurskie*; Olštīns)
* Žemotėnės Silezėjės vaivadėjė (*Dolnośląskie*; Vruoclavs)

Kateguorėjė:Lėnkėjė
Zemlianka

thumb|200px|Zemlianka Suomėjuo

**Zemlianka** ī tuokis bodīnks, katruos ėšrausts bavēk aba so vėsam pu žemė. Senuobie tuokės zemliankas liuob būs žmuoniū gīvenami nomā aba kūtės gīvuoliam. Paskom zeliankom palėka tiktās sklepā. Vuo da zemliankas nauduonamas par vaina – anūs gal gerā pasikavuotė vaisks. Tuokės zemliankas bonkerē ī. Anas platē nauduonamas prīš valdė vajavuojontiu vėitėniu žmuoniū (partėzanu).

Kateguorėjė:Bodīnkā
Žardis

**Žardis** (aba *žards*) ī tuokis rėntėms ėš ėlgū karčiu, ont katruo liuob džiuovėns lėnū galvas, žėrnius, grėkus, vėkius ė panašius augalus. Kap pagada, žardi stata laukė kuokiuo saulietuo vėituo, kor gerā pūt vies, vuo kėtūsīk – rejuo.

Kateguorėjė:Žemės ūkė dāktā
Žaržuolā

thumb|240px|Arklīs, aptaisīts žaržuolās

**Žaržuolā** ī tuoki skombalelē, žvagotē, katrūs taisa prī arklė, ka anam biegont aplinkou žvagietom. Vuo žaržouolā tuoki ī: jousta ė skombalelē i rėtėni apmauti – ont arklė kakla ontdies. Tonkiausē būs maži metalėnē gozėkā, katrėi, biegont arkliou, mošis vėins i kėta ė tap žvagies. So žaržuolās arklius liuob aptaisīs tėktās par dėdlė švėntė – kap kuokė veselė, aba kap Kaliedu rīta rēk i bernaliu mėšės važioutė.

Kateguorėjė:Mozėkas instromentā
Žielava

thumb|240px|Muotrėška žielavuo

**Žielava** (*žielaba, žielavs*) ī dėdlis griaudoms dielē kuokė artėma, īpatinga žmuogaus smertėis. Tas pasirēšk ė kap nabašninka ėšlīdiejosiu žmuoniū smūtnoms, griaudolingoms, ė kap tamtīčė vėiša puovīza (etikets): žielavuo esontis žmuonis nešiuo tomsius (pagrindėnā – joudus) rūbus, nekel veseliu, nēn i vairės zabuovas, laikas tīkē, rimtā. Palē lietoviu papruoti žielava tēsias līgē metus pu smertėis.

Kateguorėjė:Jausmės
Kateguorėjė:Papruotē
Šeštėnės

thumb|160px|Kristaus žėngims i Dongu rosu ikuonuo

**Šeštėnės** ī bažnīčinė švėntė, katra ėšpoul šešės nedielės pu Velīku, par ketverga. Kap Velīku dėina kėlnuonas, tap ė Šeštėnės būn skėrtingā – terp gegožė 4 ė bėrželė 2. Katalėkā par Šeštėnės mėnavuoj Jiezaus ižėngėma i Dongu. Par Šeštėnės žmuonis gīst lėtanėjės, meldas prī sava kaima krīžiu.

Kateguorėjė:Katalėkībė
Kateguorėjė:Šventės
Abrėns

**Abrėns** (kėtap *vaguons, vuoguons*) ī tuokis medėnis apskrėts, ėš statmena medė skuobts aba tekints indoks so dongtelio, katra ēn ožsoktė. I abrėna ded svėista, varškė, smetuona, taukus. Tas būs inds pavėržiou sosidietė – ana nešis i laukus, kortās važiounant.

Nug XX a. 3–4 dešimtmetė abrėnus nauduon retā – anūs laika siūlus, adetas, gozėkus.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Rakondā
Borė

thumb|180px|Borės

**Borė** īr dėdlis audekla šmuots, statuoms i laiva, ka gaudītom vieja ė anuo jieguos pagelba varītom laiva. Borė taisoma ont štolpa (stėiba), būn vairiū skvarmu (paprastā trikompė aba ketorkompė), valduoma so vėrvėm (tep ana galėma sogožtė, mainītė krīpti). Mažūs laivaliūs gal būtė 1-2 borės, vuo dėdliūs laivūs – kelės dešimtīs. Kap radas gara ė muotorėnē varėklē borėniū laivū žėnklē somažiejė.

Laivā, katrėi plauk so borėm ī jachta, brigs, brigantėna, galeuons, barkasos, karavelė, džuonka, fregata, dau, korvetė.

Kateguorėjė:Laivā
Čiornis

thumb|240px|Muotrėškas kuojės so papoušėmās ont čiorniu

**Čiornis** ī kuojės aba ronkas linkėma vėita – kamė jongias plaštaka so dilbio aba pieda so staibio. Ka ronkas linkėms da šaukiams rėišo, ta čiorna daba tonkiau šauka tiktās kuojės linkėma. Ka čiornā tėnk daugiausē kūna sonkoma, ta tėi ī tonkē išnīrontē kaulā. Kuojės čiornas iššuokėmā – kolkštėnā ī.

Čiornim da šauka ė pėrštėniu aba kuojėniu ožmuovas.

Kateguorėjė:Kūna narē
Delčė

thumb|240px|Delčė

**Delčė** ī sodėlė̄s, sens Mienolis. Tas ī paskotėnė anuo fazė, kap Saulė apšvėita tėktās visėška Mienolė krašta. Delčė nug prīšpilnė skėras, ka apšvėista būn kairė Mienolė posė vuo ne dešėnė (ešruod kap raidės „d“ pėlvoks).

Delčė liaudėis vieruo ī vėsa kuo nīkėma, dīlėma, skordėma čiestos. Tūdie par delčė stengsėis nedėrbtė tū darbū, katrūs rēkalinga skalsa. Vierīj, ka par delčė kėrmīj grībā, rėišotā, bet ožtat delčiuo skersta būs skalsė mēsa.

Kateguorėjė:Mienolis
Kristė Mak

thumb|right|201px|Christy Mack Las Vegė, JAV, 2013

**Christy Mack** (g. 1991 m. gegožė 9 d.) - JAV puornuograpėjės muodelis.

## Karjiera

Christy pradiėjė saba puornuograpėjės muodele karjiera 2012 metās, kūmat sovaidėna krūvuo puornuograpėjės abruozdieliu klėpu *Hot Body Ink* (pruodiosava Elegant Angel), *Whores INK* ė *Inked Angels* (pruodiosava  Evil Angel), ė *Ink Girls* (prodiosava Wicked Pictures).

Kateguorėjė:JAV muodelē
Kateguorėjė:Puornograpėjė
Luodzė

**Luodzė** - (, ) – Lėnkėjės miests-apskrėtės, lėgė 2007 m. bova ontros palē gīventuoju skaitlio Lėnkėjės miests, Luodzės vaivadėjės suostėnė. Luodzie 2018 m. gīvena 687 702 žmuonis. Luodzė ī glabnos Lėnkėjės akuonuomėkas cėntros.

## Istuorėjė
Pėrma lėika rašītėniūs šalteniūs miests pamėnavuots 1332 m. Miesta teisės gava nū Juogailas. Grētā auga XIX omžiou, grētā magtīngienont tekstėlės pramuonē.

## Akuonuomėka

Luodzė ī glabnos Lėnkėjės akuonuomėkas cėntros.
Lėgė 1990 m. Luodzė bova glabnos tekstėlės pramuonės cėntros. Diel tuos prīžastėis miesta liuob vadīntė Lėnkėjės Mančestėrio. Nūg 1990 m. somėnka tekstėlės pramuonės glabnoms. Atsėrada šmuots ožrobežė investoutuoju. Indėjės kuompanėjė *[[Infosys]]* tor vėina ėš sava cėntrū miestė. *[[Dell]]* tor pabrėka Luodzie.

## Lietovē Luodzie
Luodzie liuob gīventė šmuots lietoviu darbėninku ė intelėgentu.

Nug 1959 m. Luodzės uoperas teatrė daineva J. Petraškevičiūtė. 1966-67 m. trompā dėrba Lėnkėjės lietoviu vėsoumenėnės draugėjės Luodzės skīrios. Miestė gīvena ė pasėmėrė advuokats ė puolitėks Juonis Bucevėčios.

## Spuorts
### Fotbuols
* ŁKS Łódź
* KS Widzew Łódź

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lėnkėjės miestā
Jotkē

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 40 žmuoniu.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Atėdė

**Atėdė** ī mintiū sokaupėms i vėina kuoki darba aba i vėina kuoki apmīslėjėma. Tas ī svāmies nukrēpėms i tėrama dākta. Atėdė prīgol nug dākta aba mīslės naujoma, neīprastoma, spalvingoma ė kt., ba tonkē veizėmi dāktā, vēkiami darbā svāmē priprasti ī, tūdie ana naskėr anėm tėik atėdies. Tepuogė atėdė prīgol ė nug patė žmuogaus – a ons nie pavargė̄s, a bodrē jautas, a tora ūpa.

Atėdė rēškias kap nasiblašīms, veizuos, klausuos sotelkėms, naskobiejėms, pamīslėjėms.

Kateguorėjė:Dūšė
Pašėlē (Ruokėškis)

**Pašėlē** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 32 žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Pakapėnė

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Joudopės seniūnėjuo. Suoduo stuov apgriovės Lokšiu malūns.

## Istuorėjė
Suoduo liōb gīvent rosā staravierē. Anū gadīnie suoda liōb vadīntėis *Sidorovka*. D. Ragelis ėšbūdavuojė pėrma suodas malūna. 2001 metās gīvenvėitie gīvena 37 žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Stepans Bandera

thumbnail|right|Stepans Bandera
thumb|Pamėnks skėrts Stepanou Banderā pamėnavuot

**Stepans Bandera**  (,  g. 1909 m.sausė 1 d. - m. 1959 m. spalė 15 d.) - okrainėitiu tautėnės kuovuos ož Okraėnas liousoma vēkies, puolėtėnis kalėnīs. 

## Biuograpėjė
1934 m. anou bova sojiemosė ė notėisė mėrtėis bausme Lėnkėjės valdė, bat grētā vėituo smertėis devė kalėjėma lėgė gīvuos galvuos bausmė. 1939 m. ons ėšsėbiega ėš kalėjėma. Ontruos svieta vainuos gadīnie anou vuokītiu uokopantā bova oždarė i kuoncentracėjės stuovīkla. 

## Vertėnėms
Anuo darbos vėinė žmuonės gerb ė mėnavuon gero žuodio, bat kėtė kuolioun anuo darbos.

## Nūruodas
* Šaltenis onglu kalbuo: .
*  . Ukrainian Publishers Limited. 237, Liverpool Road, London, United Kingdom. 1962. (audiobook).

Kateguorėjė:Okraėnas žmuonis
Die Antwoord

thumb|Yo-landi Vi$$er

**Die Antwoord** - Pėitū Afrėkas mozėkas gropė. Gropė ėkorta 2008 m. Kėip Tauna miestė. Debiotėnis alboms *$O$* bova ėšlēsts 2009 m. Gropė sodara narē reperē *Ninja* ė *Yolandi Vi$$er* ė pruodosuorios *God* (onkstiau ons liōb vadintėis *DJ Hi-Tek*).

Kateguorėjė:mozėka
Samavėda

**Samavėda** () ī senuobės indu (arėju) tekstā, katrėi prīgol prī vėdu. Jēb žīmiausiuo vėduo „Rigvėduo“ sogoldītas gīsmės ī, ta „Samavėduo“ gol tuokės soukiamas dainės – *sāman*. Grīnā palē teksta, tas ī tuos patės „Rigvedas“ dalīs, ale tamtīčiuom ėšdainioutas so varēs pragīsmēs – o, hau, hoji, va.

Samavėduo ī 1875 mantras, katrūs daugomuo apdainioujami dievā Agnis, Indra, Soma. Samavėda īpatingā sosėjus so somas apieravuojėmo.

Kateguorėjė:Vėdas
Jadžiorvėda

**Jadžiorvėda** () ī vėina ėš vėdu – senuobės arėju švėntū tekstu. Ana būs sokorta aplė 1400–1000 m. pr. m. e. Jadžiorvėda sosided ėš jadžušu (*īajus*) – tuokiu apieras maldū. Tas ī daugomuo „Rigvėdas“ tekstā, katrėi dėdlē permainīti, pridedont papildomu garsū, fuonetėniu fuormoliu, katrėi rēkalingi prī somas apieras.

Jadžiorvėda skėras i dvė dalė:
* Baltuojė Jadžiorvėda – ciels tekstos ėš mantru ė jadžušu;
* Juoduojė Jadžiorvėda – tekstos so pāiškėnėmās.

Par Jadžiorvėda vėdu tradėcėjė parēn lėgė mūsa gadīnės, ba Jadžiorvėdas konėgā (brahmanā) sokūrė ciela aiškėnamu tekstu šmuota, par katra vėdu tradėcėjė sosijonga so paskesnė hindoėzma tradėcėjė.

Kateguorėjė:Vėdas
Atharvavėda

**Atharvavėda** () ī vėina ėš vėdu – senuobės arėju švėntū tekstu. Ta paskiausė vėda ī, ė pradiuo naprigolė prī vėdu. Ana būs sokorta aplė VIII–IX o. pr. m. e. Atharvavėda sosided ėš 371 gīsmies, katras sogol i 10 daliū.

Dalės Atharvavėdas gīsmiū černīstē skėrt ī. Anūs černīj nug vairiū lėgū, naprietėliu, prīš čerauninkus, piktas dūšės ė panašē. Dedlesnė Atharvavėdas dalės ī maldas, katrūs prašuoma dievū pagelbas, katrūs žmogaus gīvats solīgėnams so cielo svieto, tepuogė tekstā vairėm apierom.

Kateguorėjė:Vėdas
Nėks Kruols

**Nėks Kruols** (, gėmė 1978 m. bėrželė 5 d.) ī žėnuoms JAV kuomėks, ėgarsītuos, aktuorios ė rašītuos.

Nėks ī žėnuoms ož vaidmenanis *[[Netflix]]* serēlūs *Big Mouth*, *The Oh*, *Hello Show*.

## Gīvenėms
Nėks ī gėmės Niojuorka valstėjuo ė ons ožauga Rīe  miestalie Niu Juorka valstėjuo. Anuo tievā ī Lynn ė Jules Kroll. Tievs ī verslėnīks, katras ėkūrė versla bėndruovė Kroll Inc. Nėks ī bėngės Džuordžtauna onėversėteta. Karjiera pradiejė 2004 m. Daba gīven Niojuorka miestė.

## Šaltėnē

Kroll
Purušas dainė

**Purušas gīsmie** () ī vėina ėš svarbesniū gīsmiū senuobės indu „Rigvėduo“. Ana dešimtuo mandaluo (žėidė) ī, pažīmieta kap 90 gīsmie. Palē papruoti, tasā tekstos sokorts ī Narajanas.

Tuo gīsmie rokounama, kap ėš pėrmotėnė žmuogaus Purušas radas ciels svietos. Ta milžėna, katros bova ožgolė̄s vėsa svieta, dievā ė konėgā pāpieravuojė: ėš anon kūna radas gīvuolē, dongaus švėisolā, vėsas vėdu gīsmės ė ketorės žmuoniū kėltis – konėgā (brahmanā), žalnierē (kšatrėjē), kopčē ė valstėitē (vaišėjē) ė patē vargingė̄jė šudras.

## Gīsmie

Kateguorėjė:Vėdas
Senuojė kūlė gadīnė

**Senuojė [[kūlė gadīnė]]** aba **paleolėts** (gr. παλαιός ė λίθος) ī patė seniausiuojė kūlė omžiaus gadīnė, katra prasidiejė kap pėrmīkštē žmuonis ėšmuoka pasidėrbtė kūlė rakondus. Tas toriejė nūtiktė prīš kortās 2,6 mėlėjuonu metu. Vuo bėngės ta gadīnė kap žmuonis ėšmuoka dėrbtė žemė – kažkor 10 tūkst. metu prīš Krėsto. Senasis kūlė omžios ožjėm zars ciela žmuonėjės istuorėjė.

Tuo gadīnie ė Žemės uorā, ė anuos gomta dėdlē skėrės nug dabartėnės. Žmuonis gīvena mažās būrēs ė muokėjė nauduotėis tėktās grobē skaldītās kūlēs, kaulās, skūra, medio ė augalās. Anėi ėšgīvena mediuodami žvieris ė ronkioudami augalus. Paskom radas ė žovavėms.

Senuojė kūlė gadīnė prasided Afrėkuo, katruo senuobėnē padarā australopitekā pradiejė nauduotė kūli ė pavėrta i *Homo habilis* „godra žmuogu“. Tuo čieso bova na vėina žmuoniū rūšės, anas mainės ė varžės terpuosavie.

Aple 400 tūkst. metu pr. m. e. žmuonis ėšmuoka apsētė so ognėm, vuo da pu 100 tūkst. metu ėšmuoka rimtā mediuotė.

Dabartėnis „ėšmintingasā žmuogos“ radas aplė 100 tūkst. m. pr. m. e. Ons jau muokiejė dėrbtė so kūlio, medio, titnago, nabašninkus šarvuojė. Ons nūgaliejė panašiūs vėitūs gīvenosė kėta žmuoniū rūši – neandartalėitius.

Senuojė kūlė omžiaus pabonguo, nug 40 (a 35) tūkst. lėgė 10 tūkst. m. pr. m. e., žmuonis jau muokėjė būdavuotė nomus ėš kūlė ė medė, pradietė paišītė orvūs, gausē mediuojė, igoda lėpdītė muoli. Tou čiesou ont dėdlės svieta dalėis ožiejė ledīnā, katrėi smarkē pakeitė žmuoniū gīvenėma būda.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Prīšistuorė
Galė

**Galė** ī bikuokė gīva padara galiejėms vēktė, toriejėms kūna jieguos ė dūšės stėprībės kon tās padarītė. Darbs rondas, kap galė sokaupiama, pajongiama ī (panauduojama valė). Sava galės prīmetėms kėtėm valdė ī.

Fėzėkuo galė mieruoj vatās. Ana prīlīgst darbou, padalintou ont čiesa.

N_{vid}=\frac{A}{t}

Mekanėnė galė žīmėma tēp:
N=\mathbf{F} \cdot \mathbf{v}

Čiuonās

* *F* – kūna vēkontė jiega;
* *v* – kūna veikis.

Galė īr jiegas ė veikė vektuoriu skalērėnė sandauga.

Kateguorėjė:Fizėka
Kateguorėjė:Dūšė
Pakražontė Švt. Panas Marėjės bažninčė

**Pakražontė Švt. Panas Marėjės bažninčė** stuov Pakražontė suoduo, šalėp plėnta Rīga–Karaliautios, ont Kražontės dešėnė kronta.

Pakražontė dvara gaspaduorē Buonaventūrs ė Marėjuona Kiaunarskē 1764 m. pabūdavuojė medėnė bažninčė. 1879 m. ana sodegė. Rosėjės Vidaus rēkalū ministerėjė 1880 m. leida būdavuotė naujė akmenėnė bažninčė. 1891 m. žābs anon oždegė. Ana 1894 m. bova pataisīta. 1921 m. pradiejė vēktė parapėjė.

Bažninčė statekompė, so vėino buokšto ė zakristėjuom ėš šuonu. 3 altuorē ī. Švėntuoriou kapā.


Abruozdielis:Pakrazancio_Svc_Mergeles_Marijos_baznycia_2013_08-19_priekis.jpg|
Abruozdielis:Pakrazancio_Svc_Mergeles_Marijos_baznycia_2013_08-19_wide.jpg|


Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės
Kateguorėjė:Kelmės rajuons
Bounce Patrol

**Bounce Patrol** - mozėkas gropė nūg Melborna, Australėjės, katra kor mozėka vākām. Gropė ėkūrė Shannon Jones 2012 m. Pėrms abruozdieliu klėps "Kid's life" bova ėkelts i YouTube 2009 m. balondė mienesie. Nūg ton gadīnės Bounce Patrol puopolēroms YouTube dėdlē ėšauga ė ton kanals palėka dėdlē puopolēros ė magtīngs.

## Šaltenē

Kateguorėjė:mozėkontā
Niaukē

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Andrėkava

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 8 žmuonis, vuo 2011 m. - 6.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Saulios Karuosos

**Saulios Karuosos** (1958 m. balondė 22 d. Kaunė – 2019 m. sausė 16 d.) bova Lietovuos verslėninks, mozėkas mecenats, istuirėniu mašėnu kuolektiounoutuos, paramuos puonda stēgies. 2012 m. ons buva baguotiausis Lietovuos žmuogos.

## Versls
Saulius toriejė šmuota verslū nug naptas lėgė medėcėnas srėtėis.

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Vuoverīnė (Vuobelē)

**Vuoverīnė** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis, vuo 2011 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Ignuotėškis (Ruokėškis)

**Ėgnuotėškis** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 14 žmuoniu.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Jūžintu seniūnėjė

250px|thumb|left|
**Jūžėntu seniūnėjė** īr Ruokėškė rajuona pėitūs. Centros īr Jūžėntā.

## Gīvenvėitės

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona seniūnėjės
Šavkats Mirzijojevs

**Šavkats Mirzijojevs** (, g. 1957 m. groudė 30 d.) īr Ozbėkistana prezidėnts. Valstībē ons vaduovaun nūg 2016 m. Nūg 2003 m. groudė 11d. lėgė 2016 m. bova Ozbėkistana mėnėstrs pėrmėnīnks. 

Kūmat nomėrė Ozbėkistana prezidėnts Ėslams Karėmuovs, Šavkatou bova prėskėrta laikėnā vadovauti valstībe 2016 m. siejės 8 d.

Š. Mirzijojevs ėšluošė 2016 m. groudė prezidėnta rėnkėmūs (gava 88,6 % balsu) ė davė prīsāka 2016 m. groudė 14 d. Nūg ton gadīnės vadovaun Ozbėkistanou.

Kateguorėjė:Ozbėkistana žmuonis
Kateguorėjė:Ozbėkistana prezidėntā
Kalnuotē

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo. Šalėmās sudoas ī Kalnuotū pėliakolnis. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 16 žmuoniu.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Katergėškis (Ruokėškis)

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo. I šiaurės vakaru šmuota īr Naše ežers. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Goutėnes

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Logarėškis

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo, šalėmās Lietovuos ė Latvėjės valsībiu robežiaus. Šalėp suodas aug Logarėške mėšks. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 2 žmuoniu, vuo 2011 m. suoduo nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kompuolka

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 3 žmuonis, vuo 2011 m. - 1 žmuogos.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Pakriaunē

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo. Seniūnātėjės centrs, ī bėbliuotėka.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 219 žmuoniu, vuo 2011 m. - 200  žmuoniu.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Palūgė

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Vuobeliu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis ė 2011 metās tēpat Palūgie tebgīvena 5 žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Pakluounē

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Ažobalē

**Ažobalē** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 26 žmuonis, vuo 2011 m. - 13 žmuoniu.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Čėvīlē

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
thumb|left|250px|Bodīnkā šalėp prūdā
2001 metās gīvenvėitie gīvena 136 žmuonis, vuo 2011 m. - 97 žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Kerotē

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo, šalėp Jūžėnta ežera.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 12 žmuoniu, vuo 2011 m. - 10 žmuoniu.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Jūžintā

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo. Seniūnėjės centrs. 

## Istuorėjė
2005 metās gīvenvėitie gīvena 540 žmuoniu, vuo 2011 m. - 412 žmuoniu.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Ragava

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo, šalėp Sartu ežera.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 5 žmuonis, vuo 2011 m. bagīvena tėktās 2 žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Gelžkėlis

thumb|235px|Traukėnīs
thumb|235px|Gelžkėlė biegē ė vaguonā

**Gelžkėlis** aba ***gelžinkelis*** ī rūšės transpuorta, katros važioun tiktās tamtīčiuom ėšdėrbtās gelžėnēs (plėina) biegēs. Gelžkėlio rėid traukėnē – polks vaguonu kruovėniam aba žmuonim vežtė, katrūs trauk lokomuotīvs (vairio koro varuoma mašėna). Tas ī dėdlē patuogė sistema vežtė sonkiem kruovėniam ėlgus atstomus, tepuogė žmuoniū vežėmou (nuors daba tuokė anuo rēkšmie somažiejė).

Ba biegiu ė traukėniū i gelžkelė tinkla da pakliūn gelžkėlė stuotis, parvažas, tonelē ė pnš.

Nuors jau nug senū gadīniu bova traukėnokā, traukiami arklēs, dabartėnis gelžkėlis sokorts XVIII o. pab. – XIX o. pr. Onglėjuo. Par XIX o. ons dėdlē ėšplietuots par vėsa svieta, vuo lėg XX o. vėdorė gelžkelē padėrbti daugomuo svieta šaliū. Tuo gadīnie gelžkėlis bova grētiausė ė svarbiausė transpuorta rūšės, šalėp gelžkėlė stuotiū ėšauga daugībė miestu ė miestaliu. Paskotėnēs 50 metu gelžkėlė rēkšmie dėdlē somažiejė kap ėšplietuots autuomobėliu ė liektovu transpuorts.

Žemaitėjuo 1871 metās nūtėists Lėipuojės-Ruomnu gelžkelis (par Mažeikius, Šiaulius), 1875 m. pabūdavuots gelžkelis Klaipiedas kraštė, vuo svarbiausė Žemaitėjės lėnėjė Šiaulē–Klaipieda atsirada 1931 metās.

Kateguorėjė:Transpuorts
Guobšīstė

[thumb|180px|Abruozdielis „Guobšīstė“

**Guobšīstė** aba ***guobšoms*** ī žmuogaus īda, kap ons dėdlē guost bikuokė torta: pėningū, vėsuokiu dāktū, galės, geresnės puovīzas terp žmuoniū. Tas ī nuors torietė kon tās daugiau, nēgo kap ožtenk pragīvenėmou. Dielē guobšīstės žmuogos pamėn žmuogėškoma, vuo kožna sīki ėiška, kap gautė nauduos, i vėska žiūr kap i galėmībė sava ėškėlėmou, prabaguotiejėmou.

Guobšīstė paprastā dėdlē smerkiama ī ė vairiūs vierūs, ė māstītuoju, ėšmintingu žmuoniū žuodiūs. Katalėkībie ana vėins ėš 7 smertelnu grieku ī.

Kateguorėjė:Dūšė
Gėmėnie

**Gėmėnie** ī bėndra kėlėma žmuoniū būrīs, terposavie kraujė rīšēs sosėjė̄ žmuonis ė šeimas. Jēb šeima ī patīs artėmė̄jė žmuonis – tėvā, vākā, bruolē, seseris – tap gėmėnē prīgol tuolimesni žmuonės – diedės, ciuocės, oušvē, posbruolē ė posseserės, anūkā, pruoanūkē, prabuočē. Paprastā tas būs retiau sotinkami žmuonis, katrėi krūvuo sosirėnk tik par dėdlės pruogas – svuotba, pakasīnas, krėkštīnas, ont dėdliūju metū švėntiu ė panašē. Prī gėmėniū gal būtė prīskaitliouti ė par krauji nasosėjė̄, ale kėtap artėmi žmuonis – kūmā.

Senuobie gėmėnės bova ė tamtīčės savaronkėškas gropės so sava papruotēs, taisīklėm, bėndrā garbėnamās prabuočēs. Gėmėniū vīresnė̄jė žmuonis sodarė gėmėnės valdė, bova anuos atsuovā liaudie.

Kateguorėjė:Žmuonėjės rieds
Gromninčės

thumb|240px|XIV o. abruozdielis, katramė ruoduom kap Marėjė ė Šv. Sėmuons paapieruoj Jiezo

**Gromninčės** ī krėkštiuoniu švėntė, katra ėšpoul kuožnās metās vasarė 2 dėina. Vagol bažninčė, ta ī dėina, kap Pana Marėjė atnešė sava vāka Jiezo ė žīdu švėntīkla praejus 40 dėinu pu anuo gėmėma, ka ons būtom paapierouts Dievou.

Par Gromninčės žmuonis neš i bažninčė žvakės, ka konėngs anas pašvėntintou. Tuokės žvakės tink statītė prī nabašnėnka, degtė griaudont perkūniejē ė panašē.

Kateguorėjė:Krėkštiuonībė
Kateguorėjė:Šventės
Vašuoklis (opės)

**Vašuoklis** īr opiesmos šiaurės vakarū Žemaitėjuo, Skouda rajuonė; Loubas kairė kronta intaks (Bartovas basēns). Prasided laukūs, 1,5 km ont šiaurės nug Barstītiu, prī Aubrėkiū. Tek ont šiaurės, šiaurės vakarū, pratek Laumiu medė Sotek so Louba 32,3 km nug anuos žiuotiu, šalėp Kadiū.

Opie sotvėnkts Laumiu III tvėnkėnīs. Žemopie tek bovosės torpīnės krašto. Kaimā prī Vašuoklė: Laumės, Medsiedē, Naudiedā.

Ožvadėnėms parēn nug žuodė *[[vašuoklis]]*.

Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Skouda rajuons
Ēškūns

**Ēškūns** īr opės šiaurės vakarū Žemaitėjuo, Skouda rajuonė, Bartovas kairė kronta intaks. Ta opės tek par Šauklius, Kulalius. Prī Muosiedė itek i Muosiedė tvėnkėni, katros sotvėnkts ont Bartovas.

Ožvadėnėms parēn nug žuodė *ēškos* („rīškos, čīstos“).

## Šaltenē



Kateguorėjė:Skouda rajuons
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Erla

**Erla** īr opės šiaurės vakarū Žemaitėjuo, Skouda ė Kretingas rajuonūs, Pajūrė žemomuo, kairė kronta Bartovas intaks.

Ėštek prī Šaukliū. Pradiuo tek ont pėitu, nū Erlienu lėgo žiuotiu – platio, 500–800 m senslienio ont šiaurės. Sotek so Bartova šalėp Poudkaliu. Sriaunoms 0,1 m/s ī. Prī Kernū ont opėis tvonka ī.

Intakā:
* Kairė̄jė: Joudopis, Robežopis, Pagilbrastis, Alkopis.
* Dešėnīsis: Šakalė

Ožvadėnėms parēn nīg žuodė *erlas* („šėinaunamas pėivas“).

## Šaltenē




Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Kateguorėjė:Skouda rajuons
Kateguorėjė:Kretingas rajuons
Kaltė

**Kaltė** (Kaltės, Kalčė) īr opės šiaurės vakarū Žemaitėjuo, Skouda rajuonė; Apšės (Bartovas basēns) dešėnė kronta intaks. Prasided ont Latvėjės robežiaus, aukštopie partek Kaltiu ežera. Paskom tek i pėitus, nug Vėžontiu – ont pėitvakariu. Sotek so Apšė i vakarus nug Giesalū.

Intaks – Cedvė (kairė kronta). Vaga vėdotėnėškā leidas 385&nbsp;cm/km. Prī Kaltės stuov tuokės suodas: Kaltīs, Vīžontē, Giesalā.

Ožvadėnėms parēn nug latvėška žuodė *kalte* („seklė, smėltieta vėita ežerė, katruo džiuovėn tinklus“).

## Šaltenē




Kateguorėjė:Skouda rajuons
Kateguorėjė:Žemaitėjės opis
Ragelē

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 95 žmuonis, vuo 2011 m. bagīvena tėktās 93 žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Guoduonė

thumb|230px|Guoduonės ruodīms nūsilėnkėmo

**Guoduonė** (*pagerba*) ī kuokė žmuogaus, kėta gīva padara, dākta, idiejės dėdlis vertėnėms, skaitīmasėsės so anon nuorās, puovīza. Guoduonė pasirēšk tamtīčēs vēksmās – rokavėmosi dailēs žuodēs, tīkē, laikīmosi atstiau, nūsilėnkėmās ė panašē.

Guoduonie žmuonis paprastā laika sava artėmus (īpatingā senousius) žmuonis, kėtus īpatingus žmuonis (pvz., konėngus, rašītuojus, valduovus), tepuogė nabašnėnkus. Guoduonie gal būtė ė gomtuos dāktā, bodnikā, katrėi žmuonim švėnti ī.

Kateguorėjė:Jausmės
Guorčios

**Guorčios** ī tuokis saiks, katrou mieruoj grūdus, kroupas, skīstėmus, vāsius. Daba guorčios būtom aplė 3 – 4 lėtrus.

35 guorčē būs kobėls, 24 – pūrs. I gorčiu ivēn 4 kvartas.

Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Zabieška

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Juonis Jorgis Boluota

thumb|180px

**Juonis Jorgis Boluota** (gėmė̄s 1855 m. Klevėnie – merė̄s 1942 m. Boluotūs) bova Lietovuos veterėnarėjės daktars, liaudėis vēkies, nug 1922 lėgė 1934 m. bova Lietovuos gīvūnu gluobuos draugėjės pėrmėninks. Nug 1930 m. - generuols.

Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Bolt

thumb|right|343px|"Bolt" luoguotėps

**Bolt** (onkstiau lioub vadīntėis - **Taxify**) - terptautėnė pavežiejėma paslaugu platfuorma, karta ī paremta dalėnėmuosė akanuomėka. Bėndruovė doud taksi terpininka paslaugas par ėšmaniu tilipuonu pruogramele.

## Vēkla
Vēkla pradiejė 2013 m. Talina miestė, Estėjuo. Ėkories ī Markus Villig. Zars ton patiu lėiko paslaugas pradiejė dout ė Lietovuo (Vėlniou, Kaunė) ė Latvėjuo. 2018 m. paslauga buvo prėēnama 25 valstībies, tonkiausē vadorė ė rītu Euruopuo ė Afrėkuo.

Kateguorėjė:Bėndruovės
Knabė

thumb|245px|Knabė veizont nug Sprūdės
**Knabė** aba **Miksuodė pėliekalnis** ī pėliekalnis Žemaitėjuo, Telšiū rajuona pėitūs, prī Miksuodė suodas, Varniu seniūnėjuo, šalėmās kelė  Janapuolė–Pavondenė–Žiuogė ė Sprūdės kalna.

Pėliekalnis atskėram kalnė statiuom atšlātiem ī. Apaugė̄s lapoutēs medēs.

Knabie tvėrtuovė toriejė stuovietė I tūkstontmetie.

## Nūruodas

* Lietuvos piliakalniai

Kateguorėjė:Žemaitėjės pėlēkalnē
Kateguorėjė:Telšiū rajuons
Koprės medė

miniatiūra|265x265px|Kel’s par Koprės medė šalėp Žėboukliu
**Koprės medė** ī medė rītū Žemaitėjuo, Kelmės rajuonė, 7 km ont pėitvakariu nug Kelmės, ont šiaurės vakarū nug Pakražontė. Pluotībė 14,2 km² ī. Sosided ėš Koprės, Paprūdiu, Paguojė, Ganīpruovas, Ruombardėškės, Švedkalnė mediu. Pakliūn i Tītovienu miškū oriedėjės Pakražontė gėrėninkėjė.

Medės pavėršios kalnouts ī, dėrva daugomuo šėlainė, vėituom maišas so muolio. Pėitrėtėnio šmuoto tek Kražontė vuo par patė medė – anuos intaks Koprė. Karjeru ī.

Sosided ėš tuokiu mediu:

* pošīnā: 50 %
* eglīnā: 36 %
* biržtvīnā: 11 %
* joudalksnīnā: 1 %
* baltalksnīnā: 1 %
* ousīnā: 1 %

Koprės medie gīven brėidē, stirnas, šernas, taurė̄jė alnē, lapės, kiaunės, jenuotā, zoikē.

Prī medės ī tuoki kaimā: Petkėškē, Ploskē, Paprūdē, Koprė, Žėbouklės, Muorkėškė, Šonelē, Ėšlinskėškē, Joudēkē, Borbėškė, Šėlas.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Žemaitėjės medės
Kateguorėjė:Kelmės rajuons
Vandėnava

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo.

## Istuorėjė
2001 ė 2011 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Medėninku kuovė

**Medėninku kuovė** – kuovė, katra notėka 1320 m. lėipas 27 d. terp Vuokītiu uordėna ė Medėninku žemės žemaitiu kariaunu šalėp Medėninku (dab. Varnē). Žemaitē ėšluošė ton kuovė. Vuokītiu uordėnā rėterē ožpoulė žemaitiu žemes ė jiemė terioutė žemaiteliu suodas, bat grētā žemaitē apsėgīnė. Tas bova natėkėtoms vuokītems.

Kateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė
Russian village boys

**Russian Village Boys** - mozėkėnė rėiva ė tenka mozėkas gropė nūg Rosėjės. 

Atlėik sava dainas rosu ė onglu kalbuom.

Gropė kordama mozėka tonkē dėrb krūvuo so DJ Blyatman.

"Russian village boys" tonkē kuoncertoun Uolandėjuo.

Kateguorėjė:mozėkontā
Valeta

**Valeta** (*Valletta*) ī Maltas suostėnė, oustamiestis. Valeta ī Maltas koltūras ė akanuomėkas cėntros. 2008 m. Valetuo gīvena sovėrš 6000 žmuoniū. Miests pasižīm senuobėnė arkėtektūra.

## Istuorėjė
Miests ikorts 1566 m. kuova 28 d.

Kateguorėjė:Suostėnės
FK Panevėžys

**FK Panevėžys** īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Paneviežė.

## Tilutā
* A lyga: 2023
* **LFF taurė**: 2020, 2025
* **Supertaurė**: 2021, 2024

## Sezuonā

## Žėnuomi žaidiejā
* Linas Klimavičius

## Šaltenē

Panevėžys
Kateguorėjė:Paneviežis
FC Stumbras

**FC Stumbras** bovis Lietovuos fotbuola klobs ėš Kauna. 2019 metās bankruotava.

## Sezuonā

## Šaltenē

Stumbras
Kateguorėjė:Kauns
FK Kauno Žalgiris

**FK Kauno Žalgiris** īr Lietovuos futbuola klubs. Ans īr ėš Kauna.

## Sezuonā

## Žėnuomi žaidiejā
* Linas Pilibaitis

## Šaltenē

Kauno Žalgiris
Kateguorėjė:Kauns
FK Širvėna

**FK Širvėna** īr Lietovuos fotbuola klpbs. Ans īr nūg Biržū.

## Sezuona
### Sidabrinē sezuonā

### Paskotiniā sezuonā

### Aprieda

## Šaltenē

Širvėna
FK Utenos Utenis

**FK Utenis** īr Lietovuos futbuola klubs. Ans īr ėš Otenuos.

## Sezuonā

## Šaltenē

Utenis
Kateguorėjė:Otena
FK Jonava

**FK Jonava** īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Juonavuos.

## Sezuonā

## Žėnuomi žaidiejā
* Maksims Marusičs

## Šaltenē

Jonava
FK Banga

**FK Banga** īr Lietovuos futbuola klubs. Ans īr ėš Gargždū.

## Sezuonā

## Žėnuomi žaidiejā
* Armėns Narbekuovs

## Šaltenē

Banga
FC Džiugas

**FC „Džiogs“** ī Lietovuos fotbuola klobs. Ons ī nūg Telšiū.

## Sezuonā

## Žėnuomi žaidiejā
* Andrius Lipskis

## Šaltenē

Džiugas
VJSM Kelmė

**Kelmės futbola klubs-VJSM** īr Lietovuos futbuola klubs. Ans īr ėš Kelmės. Klobs ėkorts 2006 m.

## Sezuonā

## Šaltenē

Kelmė
FK Kražantė

**FK Kražantė** īr bovė̄s Lietovuos futbuola klobs. Ons ėš Kelmės ī. Vēkluos metā nūg 1994 lėgė 2007 m. pradiuos.

## Sezuonā

## Šaltenē

Kražantė
FK Riteriai

**FK Riteriai** īr Lietovuos futbuola klubs. Ans īr ėš Vėlniuos. Ėkorts Trakūs. 2019 m. parsvadėna **FK Riteriai**.

## Sezuonā

## Žėnuomi žaidiejā
* Armantas Vitkaukas
* Aleksandr Levšin

## Šaltenē

Riteriai
FK Akmenės Cementas

**FK Akmenės Cementas** īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Karpienu, Žemaitėjuo.

## Sezuonā

## Šaltenē

Akmenės Cementas
FK Babrungas

**Plongės „Babrongs“** īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Plongės.

## Sezuonā
### Nūg 1956 m.

### Nūg 2016 m.

## Šaltenē

Babrungas
FA Šiauliai

**FA Šiauliai** īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Šiauliū.

## Sezuonā

## Žėnuomi žaidiejā
* Algis Jankauskas
* Eligijus Jankauskas

## Šaltenē

Šiauliai
FK Minija (1962)

**FK Minija** īr bovė̄s Lietovuos futbuola klobs. Ons ėš Kretinguos. Vēkluos metā nūg 1962 lėgė 2016 m. sezuona pabonguos.

## Sezuonā
Sriobėškielē

**** () - gīvenvėitė Ruokėškė rajuonė, Jūžėntu seniūnėjuo.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 1 žmuogos, vuo 2011 m. nabgīvena žmuonis.

Kateguorėjė:Ruokėškė rajuona gīvenvėitės
Muotiejos nu Traku

**Muotiejos nu Traku** - pėrms Žemaitiu vīskops. Stodėjava Prahuo, 1404 m. gava bakalaurai, 1408 m. – liuosu menu magėstra laipsni. Nūg 1397 m. Vėlniaus kapėtolas kanaunėnks. 1417 m. Trakūs konsekrouts Žemaitiu vīskopu. Nūg 1422 m. Vėlniaus vīskops, 1453 m. Locka vīskops.

Kateguorėjė:Žemaitėjės vīskopā
DFK Dainava

**Olitas „Dainava“** īr Lietovuos fotbuola klobs. Ons īr nūg Alītos.

## Sezuonā

## Šaltenē

Dainava
FK Dainava (2011)

**FK Dainava** īr bovė̄s Lietovuos futbuola klobs. Ons ėš Alītaus ī. Vēkluos metā nūg 2011 lėgė 2014 m. sezuona pabaiguos.

## Sezuonā

## Šaltenē

Dainava
FC Gintra

**„Gintra“** īr Lietovuos muoterū fotbuola klobs. Ons īr nūg Šiauliū. Eilē mētū īr pėrma komanda visuo Lietuvuo.

## Sezuonā

## Žėnuomas žaidiejės
* Vestina Neverdauskaitė 
* Simona Petravičienė 
* Greta Lukjančukė

## Šaltenē

Gintra
Kelmės Aukora pagrėndėnė muokīkla

thumb|right|300px|Muokīklas bodīnkos

**Kelmės Aukora pagrėndėnė muokīkla** () - pagrėndėnė muokīkla Kelmės mieste. 

Kateguorėjė:Žemaitėjės muokīklas
Kelmės Kražontės pruogėmnazėjė

thumb|right|206px|Pruodėmnazėjės bodīnkos

**Kelmės Kražontės pruogėmnazėjė** () - pruogėmnazėjė Kelmės mieste. 

Kateguorėjė:Žemaitėjės muokīklas
Apollo

[265px|thumb|right|Apollo Resor AB Stockholmė, [Švedėjė|Švedėjuo.]]

**Apollo** - vėins dėdliausiu keliavėma uorganėzoutuoriu Skandėnavėjės valstībies. Apollo Resor AB bėndruovės glabnuojė kuontuora ī Stuokhuolmė, Švedėjuo. Bėndruovė ėkorta 1986 m.

Kateguorėjė:bėndruovės
Aduolps Ramanauskis-Vanags

**Adolfas Ramanauskas-Vanagas** (žem. - *Aduolps Ramanauskis-Vanags*) - Lietovuos muokītuos, partėzanū vads, brėgadas generuols. 

## Darbā
2018 m. lapkristė 20 d. Lietovuos Respoblėkas Sėims prėpažėna anou faktėnio Lietovuos vaduovo gadīnie pū Ontruos Svieta Vainuos, kūmat Lietovuo vīka Lietovuos liaudies pasėprīšeinėms ė partėzanėnis kars prīš SSRS uokopanto nosėkaltėmus prīš Lietovuos žmuonis. 

Kateguorėjė:Lietovuos pedaguogā
Kateguorėjė:Lietovuos žmuonis
Juonis Sobėiskis

thumb|right|Juonė Sobieske puotrets. Autuorios -  Jan Tricius

**Juonis Sobėiskis** () - Abidvėju Tautū Respoblėkas valstībės valduovs. Valdė 1674 m. – 1696 m. (krūvuo aple 22 metos). Bova kėlės nūg bajuoru gėmėnies. Pažsėžīmiejė siekmingā kariaunont prīš Uosmanū ėmperėjė.

Kateguorėjė:Lėnkėjės karalē
Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Abella Danger

[mini|Abella Danger [AVN Awards apduovenuojėmūs (2016 m.)]]
**Abella Danger** (g. 1995 m. lapkristė 19 d.) - JAV puornuograpėjės aktuorė ė muodelė. Ana muokėnas klasėkėnios šuokios. Puorna aktuorės karjera pradiejė 2014 m. lėipas mienesie.

## Filmuograpėjė
* 2014: Bang Bros Invasion 7
* 2015: Teens in Tight Jeans 6
* 2015: Anal Cuties 2
* 2015: Strap Some Boyz 4
* 2015: Mother Lovers Society 13
* 2015: Wet Asses 5
* 2015: Lesbian Fanatic
* 2015: Lock and Load
* 2015: How to Train Your Teen’s Ass
* 2015: Big Round Asses
* 2015: Sleeping with Danger
* 2015: Flesh
* 2015: All Access Abella Danger
* 2015: Oil Overload 13
* 2015: Anal Verified
* 2015: It’s a Daddy Thing 6
* 2015: Hardcore Heaven 2
* 2015: Babysitters Taking On Black Cock 2
* 2015: Oil and Anal
* 2015: Young and Delicious 2
* 2015: Babysit My Ass 6
* 2015: Black & White 4
* 2015: Now Daddy!
* 2015: Assparade 52
* 2015: The Bombshells 6
* 2015: Shades of Scarlet 2: Higher Power
* 2015: True Detective: a XXX Parody
* 2015: My Anal Assistant 3
* 2015: Slutty and Sluttier 24
* 2015: Straight Outta Chatsworth
* 2015: Anal Workout 3
* 2015: Jewish American Princess
* 2015: Mick’s Anal Teens 2
* 2017: Tonight’s Girlfriend 61
* 2017: Oil Explosion 2
* 2017: Interracial Icon 4
* 2017: Brazzers House 2 (Webserie, 5 Folgen)
* 2017: Yoga Girls 4
* 2018: Brazzers House 3 (Webserie, 2 Folgen)
* 2019: He Made Her Squirt

Kateguorėjė:JAV aktuorē
FA Šiauliai Muotrėšku

**„Muotrėšku FA Šiauliai“** īr Lietovuos muotrėškū fotbuola klobs. Ons īr nūg Šiauliū. Spuorta gėmazija-Futbolo akadiemija pilnā skambietū.

## Sezuonā

## Šaltenē

šiauliai
Utenos Utenis Muotrėšku

**„MFK Utenos Utenis“** īr Lietovuos muotrėšku fotbuola kuomanda. Ons īr nūg Otenas. 

## Sezuonā

## Šaltenē

U
BabyTV

**BabyTV** - televėzėjė mažiems vākams ė anū tievams. Televėzėjė palēsta 2003 m. 

Televėzėjė ruoduoma 100 valstībiu, transliounama 18 kalbū.

Televėzėjės glabnuojė būstėnė ī Luonduonė, JK.

Kateguorėjė:televėzėjė
MFK Kauno Žalgiris

**„MFK Kauno Žalgiris“** īr Lietovuos muoterū fotbuola komanda. Ana īr nūg Kauna. 

## Tėtolā
* **A līga (muoterū):**
:2. puozėcėjė: 2012, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019
:3. puozėcėjė: 2005, 2011, 2021

## Sezuonā

## Šaltenē

k
Marijampolė City

**Marijampolė City**, kitāp **FA Suvalkija** īr Lietovuos futbuola kuomanda. Ana īr ėš Marėjampuolės.

## Sezuonā

## Šaltenē

Marijampolė City
1 Līga

**1. Līga** īr antruos pakuopos Lietovuos futbuola līga. 

## Istuorėjė
Lietuvō futbuola līga bōva ikorta 1990 m. 

## Kuomandas (2026)
1. Līgas kuomandas:
* Atmosfera 
* Dainava
* Jonava
* Minija
* Šiauliai B
* Žalgiris B
* FC Neptūnas
* FK Tauras
* FK Babrungas
* Vilniaus BFA
* FC Hegelmann B
* FK Be1
* FK Ekranas
* FK Kauno Žalgiris B
* FK TransINVEST B
* FK Garliava

## Šaltenē

Kateguorėjė:Lietovuos futbuols
FC Hegelmann

**FC Hegelmann** īr Lietovuos futbuola klubs. Ans īr ėš Kauna.

## Sezuonā

## Žėnuomi žaidiejā
* Nauris Petkevičius
* Ignas Plūkas

## Šaltenē

Hegelmann
Kateguorėjė:Kauns
Stanisluovs Augusts Puoniatovskis

[thumb|right|150px|Karaliaus puotrets. Abruozdiele autuorios - [Marcello Bacciarelli.]]

**Stanisluovs Augusts Puoniatovskis** (; 1732 m. sausė 17d. Volčėnė, daba Baltarosėjuo – 1798 m. vasarė 12 d. Sankt Peterborgė, Rosėjė) bova paskiausis Abidvėju Tautū Respoblėkas valstībės valduovs. Valdė nūg 1763 m. lėgė 1795 m. (krūvuo aple 32 metus).

Kateguorėjė:Lėnkėjės karalē
Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
MFK Banga

**MFK Banga** īr Lietovuos muoterū fotbuola komanda. Ons īr nūg Gargždai. 

## Sezuonā

## Žėnuomas žaidiejės
* Monika Grikštaitė

## Šaltenē

B
Muotrėšku A Līga

**Muotrėšku A Līga** īr pagrindėnė muotrėšku Lietovuos futbuola līga. 

## Istuorėjė
Lietovuo  muotrėšku futbuola līga bova ikorta 1994 m. 

Nūnā (2025 m.) A Līguo luoš 6 kuomandas. Šėtuo čieso čempėjuonės FC Gintra īr.

## Kuomandas
; 2025 m.
* FC Gintra
* FC Hegelmann Muotrėšku
* MFK Banga
* FK Žalgiris Muotrėšku
* MFA Žalgiris
* FK Transinvest Muotrėšku

; 2020 m.
* Gintra-Universitetas;
* MFK Kauno Žalgiris
* MFK Banga
* SG-FA
* MFK Utenis (nūg 2019 m.)
* MFA Žalgiris (nūg 2020 m.)

## A Līgas nugalietuojės (nūg 1994)
Nūrodas: 

* 1994 – Olimpija-Centras Kaunas
* 1994/1995 – Politechnika Kaunas 
* 1995/1996 – Vilnius
* 1996/1997 – Gabija-Politechnika Kaunas
* 1997/1998 – Kristina Vilnius 
* 1998/1999 – Politechnika-Sika Kaunas
* 1999 – Gintra Universitetas (1)
* 2000 – Gintra Universitetas (2)
* 2001 – Šventupė Ukmergė
* 2002 – TexTilite Ukmergė
* 2003 – Gintra Universitetas (3)
* 2004 – TexTilite Ukmergė
* 2005 – Gintra Universitetas (4)
* 2006 – Gintra Universitetas (5)
* 2007 – Gintra Universitetas (6)
* 2008 – Gintra Universitetas (7)
* 2009 – Gintra Universitetas (8)
* 2010 – Gintra Universitetas (9)
* 2011 – Gintra Universitetas (10)
* 2012 – Gintra Universitetas (11)
* 2013 – Gintra Universitetas (12)
* 2014 – Gintra Universitetas (13)
* 2015 – Gintra Universitetas (14)
* 2016 – Gintra Universitetas (15)
* 2017 – Gintra Universitetas (16)
* 2018 – Gintra Universitetas (17)
* 2019 – Gintra Universitetas (18)
* 2020 – Gintra Universitetas (19)
* 2021 : FC Gintra (20)
* 2022 : FC Gintra (21)
* 2023 : FC Gintra (22)
* 2024 : FC Gintra (23)
* 2025 : FC Gintra (24) 

Kateguorėjė:Lietovuos futbuols
Uoskars Mėlašios

thumb|150px|Uoskars Mėlašios

**Uoskars Mėlašios** (g. 1877 – m. 1939 m.) – žīdu-godu-lietoviu puoets, mistėks, ateitėis pranašautuos.

Gėmė Čeriejuo, rītū Godėjuo, LDK bajuora ė žīdės šėimuo. 1899 metās tievs anou ėšvežė i Parīžio, katramė Mėlašios muokės hebraju kalbuos, gava klasėkėni fėloluogėni ėšsėmuokslėnėma.

Lietovā gavos liousībė, 1920 m. Uoskars Mėlašios palėka Lietovuos pasiontėnio Prancūzėjuo, bova dėdlis lietoviu koltūras remies Vakarū Euruopuo. I prancūzu kalba goldė lietoviu tautuosaka, apmīslėjė Lietovuos istuorėjė.

Mėlašiaus puoezėjė sėmbuolėnė, fėluosuopėnė.

Kateguorėjė:Prancūzėjės fėluosuopā
Kateguorėjė:Prancūzėjės poetā
Kateguorėjė:Lietovuos ambasaduorē
Bresta srėtės

**Bresta srėtės** (, ) - Baltarosėjės srėtės šalėis pėitvakariū šmuotė. Admėnėstracėnis centrs - Bests. Vakarūs robežiounas so Lėnkėjė, vuo pėitūs - so Okraėna.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms
Srėtės ėšalinta i 16 rajuonu:

Kateguorėjė:Baltarosėjės srėtis
Brests

**Brests** (aba **Brasta**, **Lietovuos Brasta**, , ) ī miests pėitvakariū Baltarosėjuo, Bresta srėtėis admėnėstracėnis centrs.

## Istuorėjė
Miests žėnuoms nūg 1017 m. kāp senuobės Rosės miests *Berestje* (*Берестье*), ėkorts Boga ė Mokaveca opiu sontakas kīšolie. 

Kateguorėjė:Baltarosėjės miestā
2019 m. Okrainas prezidėnta rėnkėmā

**2019 m. Okrainas prezėdenta rėnkėmā** - Okrainas prezidėntā rėnkėmā. Pėrms tors nutėka 2019 m. kuova 31 d., vuo ontrs - balondė 21 d. 

Dalīvava 39 kandėdatā. Pėrmam torė daugoma balsū gava lėgė tuon parēgas ējės prezidėnts Petro Porošenko ė kuomėks Volodīmīrs Zelenskis, ale ontram torė nugaliejė Zelenskis, katros palėka šešto Okrainas prezidėnto. 

Kateguorėjė:notėkėmā
Kateguorėjė:Okraina
FK Atmosfera (1973)

**FK Atmosfera** bovė̄s Lietovuos futbuola klubs. Ans ėš Mažeikiǔ ī. Vēkluos metā nūg 1973 lėgė 1990 m. pradiuos.

## Titulā
1976 i 1979 m. Lietuvuos čempionā.

## Sezuonā

## Šaltenē

Atmosfera
Jovaras Mažeikiai

**FK Jovaras** bovė̄s Lietovuos futbuola klubs. Ans ėš Mažeikiǔ ī. Vēkluos metā nūg 1990 lėgė 1992 m. sezuonuo pabaiguos.

## Sezuonā

## Šaltenē

Jovaras
Abdel Fata Abdelrahmans Burhans

**Abdel Fattah Abdelrahman Burhan** (g. 1960 m.) - Sudana prezėdents. Onkstiau liōb būt Sodana žemės kariaunas vaduovo. Ons ī žanuots ė tor trės vākos. Liuob muokīntėis Sodana vainas kuolegėjuo.

Kateguorėjė:Sodana žmuonis
Dalle Valle

**Dalle Valle** - Danėjės restoranu tėnkls. Dalle Valle pasėžīm mėnkuom jiediu kainuom. Restuoranūs galėm pėrktė atskėros jiediu, aba sosiemuokiejos jiest kėik telp. 

Dalle Valle restuoranā, diel mėnkū kainu ė dėdlē jiediu pasėrėnkėma, ī dėdlē puopulēros terp torėsto. 

## Nūruodas
*Uofėcēlos "Dalle Valle" tėnklopis

Kateguorėjė:Danėjė
Kateguorėjė:jiedē
Hamburgs

**Hamburgs** () ī Vuokītėjės miests, isikūrė̄s šiaurėnie šalėis dalie, prī Elbės žemopė. Hamburgs ī glabnos pramuonės, prekības cėntros, tora dėdli jūru ousta, par katron ēn dėdlis šmuots vėsuos Vuokītėjės ožrobėžė prekības. Hamburga ousts ontros palē dėdloma cieluo Euruopou ī. 2008 metās Hamburgė gīvena 1,77 mln. žmuoniū.

thumb|left|450px|Hamburga abruozdielis

Kateguorėjė:Vuokītėjės miestā
Gėtans Nausieda

thumb|225px

**Gėtans Nausieda** (, gėmės 1964 m. gegožė 19 d. Klaipieduo) īr Lietovuos fėnansėninks, puolitėks, diestītuos; nug 2019 metu Lietovuos prezidėnts.

1970–1981 m. muokies Klaipiedas 5-uojė vėdorėnie muokīkluo, nug 1971 m. Klaipiedas mozėkas muokīkluo, dainava bernioku chuorė „Gintarėlis“. Liōb vasaruotė pas buotios Būdvėitiu suoduo. 1981 m. naėšlaikė̄s matematėkas egzamėna Gėtans Nausieda naistuojė i akuonuomėkas muokslus Vėlniaus universtitetė ė dėrba Klaipedas liekarstu skladė 1982–1987 metās muokės VU Pramuonės ėr akuonuomėkas fakultetė.

1987–2004 m. diestė akuonuomėka Vėlniaus universitetė. 1990–1992 m. rašė muokslėni darba Vuokītėjuo. 1993 m. apgīnė muokslu daktara disertacėjė.

Nug 1993 m. Gėtans Nausieda pradiejė dėrbtė so bankās: dėrba Lietovuos bankė, valstībėnies banku prīveizas instėtocėjūs, 2008–2018 m. bova SEB banka prezidėnta pataries, vīr. akuonuomėstos.

Ėšsibūdavuojė̄s stėklėni kobėni nama Vėlniou, prī pat Pūčkuoriu atuodėngas ė poškarnės. Žmuonis ėr aplinkuosaugėninkā dielē ton pėktėnas, ale teismos nūstatė, ka tuokis nams teisiets ī.

2019 m. prezidėnta rinkėmūs ontram torė nūrongė Ingrėda Šėmuonītė ė palėka Lietovuos prezidėnto.

## Šaltėnē

Kateguorėjė:Lietovuos prezidėntā
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Grūstės

thumb|250px|Skėrtingas barvas ruod skėrtinga metala grūsti

**Grūstės** ī metala (plėina) vuo kuokės kėtas medegas ėšderbėms so karštio, ka ons palėktom kėita, tvarė; tūn īpatībiu toriejėms. Medega ikaitėn lėgė tamtīčės temperatūras, anuo kažkėik palaika ė staigē ataušėn. Kaitėn medegas pramuonėniūs pečiūs, aušėn vuorė, ondenie, tepalūs, droskūs ė šarmūs.

To grūdėn metala līdėnius (martensėtėnio ė fiksoujamoujo būdo). Martensėtėnio būdo ožgrūdints onglėnis ė mažā legėrouts plėins ī kėitesnis, stėpresnis ė atsparesnis dėlėmou.

Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Gobernėjė

thumb|250px|Lietovuos gobernėjės 1867-1914 m.

**Gobernėjė** bova Carėnės Rosėjės admėnėstracėnē sklīpā, i katrūs bova sodalinta ciela šalės. Gobernėjės Rosėjuo ivestas 1708 metās, prī cara Petra I-uojė. Gobernėjės skėrstės i apskrėtis (ujėzdus) ė valstius. Gobernėjės gaspaduorios – gobernatorios ī.

1772–1795 m., kap Žečpospuolėtas žemės bova prījongtas prī Rosėjės, Lietovuo tepuogė ikortas gobernėjės. Daugoms dabartėnė šalėis sklīpa pakliova i Lietovuos gobernėjė, katra 1801 metās palėka Vėlniaus gobernėjė. Palonga pakliova i Korša gobernėjė, vuo patė pėitėnė Dzūkėjė – i Gardėna gobernėjė. 1867 metās nūg Vėlniaus gobernėjės atskėrta Kauna gobernėjė, i katra pakliova ciela vėdorė, šiaurės Lietova ė Žemaitėjė, vuo ciela Suvalkėjė pakliova i Suvalku gobernėjė.

Kateguorėjė:Rosėjės geuograpėjė
Gobė

[thumb|245px|I gobės sostatītė [kvėitē]]

**Gobė** ī tuokė krūsnės, i katra sokraun javū ė lėnū piedus.

Žemaitėjuo ė Vėdorė Lietovuo rogiu gobės liuob statīs ėš 9–20 piedu – pradiuo soriš 3–4 piedus, vuo kėtus ded i rinki ė da apkeporniej 2 piedās. Žemaitiūs vasaruojė pėdus stata i rėkė, vuo aukštaitiūs – i gobė. Lėnū saujės vuo piedus stata i gobės pu 3-24, vėina aba dvīm rėkėm. XX omžiou da i gobės rogius statė kap katri ūkėninkā, paskom tas darbā būds ėšnīka.

Kateguorėjė:Žemės ūkis
Gūnė

thumb|240px|Arklīs so gūnė

**Gūnė** ī audekla šmuots, katra kluoj ont arklė – pu balno, ont ratu, šlaju. Senuobie Lietovuo stuora lėnėnė gūnė liuob ožkluos ciela arkli. Tuokė gūnė da būs so žalvarėnēs papoušėmās. XIX omžiou gūnės bova lėnėnės, kanapėnės, vėlnuonės, dailē ėšrašītas, margas.

Gūnė rēkalinga, ka balns mažiau trintom arkliou nogara, tepuogė tink ožmestė sokaitosiam gīvuoliou, ka ons naparsišaldītom.

Kateguorėjė:Tekstėlė
Gonkštara

thumb|245px|Gonkštaras sosidarīms

**Gonkštara** ī skūruo esontė plauka ėšaugėma skīlie (puora), katra ožsikemš nug skūras ėšskėriamū taukū. Puoruo, pu plauka šaknėm, palėik balkšvos tomols. Jēb puora prasidara, tomols pajuodoun. Ėšspaudus puora, tomols ėšēn, ė gonkštara pranīkst. Jēb gonkštarūs kīln oždegėms, anas palėik spougās ė gal apētė dėdli skūras šmuota.

Kateguorėjė:Kūns
Urdū

**Urdū kalba** (اُردُو = *Urdū*) īr indoeuropėitėška kalba, katra žmuonis rokounas daugomuo Pakistanė (tenās ana pagrindėnė šalėis kalba ī) ėr Indėjuo (kap vėina ėš 23 uofėcēliū kalbū. Ana gėmta ruoda 66 mln. žmoniū ī, vuo krūvuo ana rokounas par 105 mln. žmoniū. Urdū kalba ī dėdlē gėmėninga hindi kalbā – faktėškā hindi ė urdū vėina kalba ī (hindostani), skėras tėktās raštos (urdū ožraša arabėškās znuokās, hindi – devanagari) ė skuolėnē (urdū kalbuo ī dėdlis šmuots arabėšku ė persėšku žuodžiu, vuo hindi kalbuo daugiau žuodiu ėš sanskrėta). Tasā skėrtoms da mažesnis boitėnie ruodou, katruo gausoms arabėšku, persėšku ėr onglėšku skuolėniū ī, vuo skėras daugiau vėdvė rašta kalbou.

Indėjuo urdū kalba rokounas daugomuo šalėis mosolmuonā.

Žuodis urdū parēn ėš tiorku *ordū* , kas rēšk „kara stuovīkla, uorda“. Kap X–XIII omžēs mosolmuonā ožjiemė šiaurės Indėjė, tap jiemė rotolioutėis tuokė ruoda, katra ožkariautuojē galietom rokoutėis so vėitėnēs. Tūdie anuo dėdlė ivairuovė vėsū kalbū žuodiu ī.

## Šaltenē

Kateguorėjė:Indėarėju kalbas