open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mostēka

**Mostēka** () ī kaims Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo, Dzūkėjės nacēnalėnėm parkė, 5 km nug Baltarosėjės robežė, vėdor Godu gėrės, prī Mostēkas opiekšlė.

Suodna laikuoma arkitektūras pamėnklo. Šalėp īr Čepkeliu rezervats so pelkīnās.

Vēk tradėcėnės bėtėninkīstės moziejos, gėrėninkėjė. Stuov bovosė muokīkla, katra 1918 metās ikūrė Tads Ivanauskis, kelets krīžiu.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 95 žmuonis.

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Ašašninkā

**** () - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 75 žmuonis.

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Dobėninks

**** () - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniu. Kaimalės īr terp mėšku, īr kapėnės. 

## Istuorėjė
Kaimalės mėnavuojams nu 1742 m. 

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Grībaulė

**** () - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. Anuo gīven 38 žmuonis.

Šalėp īr žemīninės kuopas ė sens žovu tvenkėnīs. 

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Mančiagėrė

**Mančiagėrė** () īr gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. Anuo gīven 24 žmuonis.

## Istuorėjė
Čė gėventa dėdlē senā, nes šalėp kaimalė rasta akmėns omžiaus stuovīklas lėikanas. Terpokare metās, kumet krašta okopavė laike Lėnkėjė, čė gėvene lietovē dėdlē ož lietoviu kalbuos tėises.

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Mardasavs (Marcėnkuonis)

**Mardasavs** () - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. 

Irinki suodas īr mėškā, pati suoda īr šalėp Merkē opės. 

## Istuorėjė
2001 metās Mardasavė gīvena 29 žmuonis.

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Margiuonīs

**** (, arba ) - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. Anuo gīven 81 žmuogos.

## Koltūra

Margiuonė̄s vėik 1990 metās atkorts Margiuoniū kaima tētros. Anuo istuorėjė ėlga, terpokarė čieso, 1920 metās anam isėkūre Šv. Kazėmiera draugėjė, katrā vaduovava Juozas Gaidys (*[[žemaitiu kalba|žem.]] - Jūzaps Gaidīs*) (vėino čieso platėnes ė lietovėška spauda). Pėrmasės spektaklės bova sovaidints 1929 m. Tas bova A. Vėlkotāte-Ketorake kuomedėjė „Amerėka pėrtie“, katra pastatė pradiuos muokīklas muokītuos Teuofėlės Sokackos.

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Povuotē

**** () - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. Anuo gīven 71 žmuogos.

## Muokslėnė vėikla
Nu 1983 m. čė būn Vėlniaus unėversėteta Gamtuos muokslū fakolteta biuoluogėjuos stodėntū zuoluogėnė ė buotanėnė praktėka. 

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Kašietas (Marcėnkuonis)

**Kašietas** () - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo, šalėp Grūdas opės. Par suoda ēn kels Marcėnkuonės-Merkėnė.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 24 žmuonis.

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Žoržos Pompidū

**Georges Jean Raymond Pompidou ** (g.1911, lėipas 5 d. - m. 1974, balondė 2 d.) - Prancūzėjės puolėtėks. Bovė̄s Prancūzėjės prezidėnts.

Pompidou, Georges
Kuosuovs

**Kuosuovs** (serbu kalba *Косово и Метохија*) īr dalėnā pripažėnta valstībė Euruopuo, Balkanūs, Serbėjė ana laika sava pruovėncėjė. Robežioujas so Makedonėjė, Bosnėjė ėr Hercuogovėna, Joudkalnėjė ėr Serbėjė. Suostėnė īr Prėštėnas miests.

Naprėklausuomībė savavalėškā nū Serbėjės paskelbė 2007 m. vasarė 17 d.

## Kuosuova geuograpėjė
300px|left|thumb|Kuosuova geuograpėnės vaizds

Kuosuovs - īr nadėdlė valstībė Balkanūs, ana nator priējėma pri nikuokiuos jūras. 

Kateguorėjė:Kuosuovs
Prėštėna

**Prėštėna** (serb. *Приштина*, alban. – *Prishtinë*) īr Kuosuova suostėnė. Anuo gėven aple 500 tūkstontiū žmuoniu, katru dėdliuojė dalės īr albanā, tēp pat mažesnēs skaitlēs gėven serbā, buosnē ė čėguonā.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Kuosuova miestā
Kosuova vieleva

thumb|right|250px|Kuosuova vieleva

**Kuosuova vieleva** - uofėcēlē prijimta Kuosuova valstībės vieleva 2008 m. vasarė 17 d., kumet paskelbė Kuosuova liousībė nu Serbėjės.

Vieleva tor mielėnas barvas lauka, ont katruo īr žemielapis Kuosuova ė šešės žvaiždės, simbolėzounontės pagrindėnės šešės Kuosava tautas. 

Kateguorėjė:Kuosuovs
Kateguorėjė:Vielevas
Bėžā

**** () - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. Anuo gīven 1 žmuogos.

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Šklierē (Variena)

**Šklierē** () - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo, šalėp valstībėnės sėinas so Godėjė. I rinki suodas īr Dainavas gėrė.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 74 žmuonis.

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Trakėškē (Variena)

**Trakėškē** () - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo, Ūlas opės dėšėnem krontė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 22 žmuonis.

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Zervīnas

**Zervīnas** () īr senuobėnis kaims Dzūkėjuo, Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. 

## Istuorėjė

Rašėtėniūs šalteniūs kaimalės mėnavuojams nu 1742 m. Merkėnės parapėjės metrėkū knīnguos.
2001 metās gīvenvėitie gīvena 67 žmuonis.

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Žiūrā (Variena)

**Žiūrā** () - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. 

Suodnuo plietuojams kaima torėzmos, vėik etnuograpėnės kuolektīvs.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 35 žmuonis.

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Sildenafėls

thumb|300px|Sildenafil

**Sildenafil citrate**, parduodams, kāp Viagra, Revatio, aba kėtuokē vardās īr vaists, skėrts gīdėtė vīrū lītėnē dėsfonkcėjā (ėmpuotencėjā). Anout ėšvīste vaistū kuompanėjė Pfizer. Viagras konkorentā rėnkuo īr tadalafil (Cialis) ė vardenafil (Levitra).

Kateguorėjė:Liekarstā
Fatmir Sejdiu

thumb|right|Fatmir Sejdiu
**Fatmir Sejdiu** (g. 1953 m. spalė 23 d.) - ontrs laikėnasės Kuosuova prezidėnts. Anam valdont Kuosuovs paskelbė naprėklausuomībė.

Ons īr bovės Prėštėnas onėversėteta pruofasuorios, kuovuojės prīš autuorėtarėnė Jogoslavėjuos valdīma.

Kateguorėjė:Kuosuova prezidėntā
Janėna Miščiokātė

**Janėna Miščiokātė** (g. 1948 m. gegožė 10 d. – m. 2008 m. vasarė 20 d.) bova Lietovuos estradas dainėninkė, vairiū televėzėjės pruojektu dalīvė ė vediejė. Ana bova vėina talentėngiausu Lietovuos mozėkas atlėkieju http://whatson.delfi.lt/news/people/article.php?id=16026183.

## Šaltenē
* ''Mirė estrados dainininkė J.Miščiukaitė'' Delfi.lt straipsnis (lietoviu kalbuo).

Miščiukaitė
Ibrahim Rugova

**Ibrahim Rugova** (1944 m. groudė 2 d. - 2006 m. sausė 21 d.) - pėrmasės Kuosuova "prezidėnts". Kuonflėkto čiesė terp Kuosuova žmuoniu bova laikuoms *Tautuos tievo*.

Kateguorėjė:Kuosuova prezidėntā
Juras perėjuoda parks

thumb|250px|Tėranuozaurs
thumb|250px|Raptuorē
**Juras perėjuoda parks** () - 1993 m. JAV fantastėnis fėlms, katramė pasakuojama aple dinuozauros. Režėsierios - Steven Spielberg.

## Pasakuojėms

Nublara saluo netuol Kosta Rėkas daktars John Hammond ikorė Juras perėjuoda parka, katramė laikuomė dėnuozaura. Anė bova sokortė gėnu ėnžėnėrėjės pagelba panauduojont gėntarė rastū oudū krauja ė varliū gėnos. John pakvėitė parka aplonkītė paleontuologa Dr. Alan Grant, paleobuotanėke Dr. Ellie Sattler, matematėka Dr. Ian Malcolm ė teisėninka Donald Gennaro. Parka ikūries anėm apruod parka, papasakuo kāp ana sokūrė. Paskum svetē ė pri anū prėsėjonge Hammond'a anūkā važiuo elektrėnēs autuomobėlēs apveizietė dinuozauru. No tuo čiesu lėnk saluos ožeina dėdlis uragans. Daugoms persuonala evakoujas, pasėlėk tėktās Hammonds, kuompioterists Dennis, parka prėžiūrietuos Robert, ėr ėnžėnėrius Ray. Nū Dennis tor mėsėjė pavuogtė dinuozauru ėmbrijuonus ė anūs pristatītė Hammuonda kuompanėjės neprietėliam. Ka tēp padarītė ons atjongia alėktras sėstėma. I liousoma ėštrūksta dinuozaurā, terp katrū ė tiranuozaurs. Ons ožpoul parka lankītuojos ė sojied Donald'a. Alans so vākās paspronk ė medi, a Malcolma ėšgelbiejė Ellie so Robert. Kėta dėina Alans so vākās ėin ė baze. Tuo čiesu bazē esontīs prietėlē band sogrōžėtė alėktra ė kėtas sėstėmas kū pakvėistė pagelba. No čė anie sosėdor so veluoceraptuorēs. Anie sojied Roberta ė Roju kumet tie banda ėjongtė alektra. Galiausē Ellie pavīkst šėta atlėktė. Vėsė heruojē sogrīžt i baze. Čėnās anūs persekiuo veloceraptuorē. Anė galiausē apsop žmuones no netėkietā vielē pasėruodis tiranuozaurs sočiomp veluoceraptuorios ė žmuonės paspronk ėš saluos.

## Aktuorē

:*Aktorius – fėlma veikies*
* Sam Neill – Dr. Alan Grant - paleuontuologs. Nemiegst vākū, no fėlma ėiguo so anās sosdraugau.	
* Laura Dern – Dr. Ellie Sattler	- palebuotanėkė, Alana prietelė. 
* Jeff Goldblum – Dr. Ian Malcolm - matematėks, chauosa teoretėks. Ons prėišėnas kū žmuonės kėšasė i gomta
* Richard Attenborough – John Hammond - parka ikūries, InGen arkėtėkts
* Bob Peck – Robert Muldoon - parka prižiūrietuos, poikē ėšmana aple raptuoriu razuma
* Martin Ferrero – Donald Gennaro - teisėninks, atsuovaunants InGen akcėnėnkams
* Joseph Mazzello – Tim Murphy - Hamonda anūks
* Ariana Richards – Lex Murphy - Hamonda anūkė
* Samuel L. Jackson – Ray Arnold	- parka sėstėmu ėnžėnierius
* B.D. Wong – Henry Wu - gėnu ėnžėnėrius
* Wayne Knight – Dennis Nedry - parsėdavėlis, stuors kompioterists
* Gerald R. Molen – Gerry Harding - parka veterėnuorius
* Miguel Sandoval – Juanito Rostagno	
* Cameron Thor – Lewis Dodgson 

## Dinuozaurā

Fėlmė pasėruod šėtė dinuozaurā
* Tiranuozaurs (*Tyrannosaurus rex*)
* Veluoceraptuorius (*Velociraptor*)
* Dilofozaurs (*Dilophosaurus*)
* Brakiozaurs (*Brachiosaurus*)
* Triceratuopsos (*Triceratops*)
* Galimims (*Gallimimus*)
* Parazauralofs (*Parasaurolophus*)

Kateguorėjė:Filmā
Dinuozaurā

thumb|250px|Aluozaurs
**Dinuozaurā** () - keturkuojē ruoplē, gīvene senuobė nū triasa lėgė terciara gadīniu (priš 235-65 mln. m.). Pavīzdiuo dipluodoks bova 12 m aukštoma ė svierė 70 t. Ėš mēsė̄jiediu dinuozaurū pats garsiausis īr tiranuozaurs.

Dinuozaurus tīrienie paleontuologėjės muoksls.
Tiranuozaurs

thumb|250px|Tiranuozaura griautē
**Tiranozaurs** () bova vėins dėdliausiu ė baisiausiu kreidas gadīnės miesė̄jėdžiu dinuozauru. Ons bova 5-6 m aukštoma, 15 m ėlgoma, svierė 6-8 t, toriejė stėprios žondėkaulios ė aštrios dontis.

Kateguorėjė:Dinuozaurā
Žemaitėjės pėins

right|border|220px
**Žemaitėjės pėins** īr vėina dėdliausiu pėina pardėrbėma imuoniu Lietovuo. Bendruovė ėsėkūrus Telšiūs. Ikorta 1924 m. kāp Telšiū pėinėnė. Nūnā tėik pėina ė anuo pruodoktos vėsuo valstībie, tēpuogi eksportuojami i ES, Rosėjė, Kanada, JAV.

Kateguorėjė:Telšē
Kateguorėjė:Bėndruovės
Veluoceraptuorios

[thumb|280px|Veluoceraptuorē ėš [Juras perėjuoda parks|Juras perėjuoda parka]]
**Veluoceraptuorius** () bova mažos, kostos, razūmnos dinuozaurs, gīvavė̄s kreidas gadīnie. Ons bova mēsėjiedis, 0,5 m aukštoma, ont kuoju toriejė dėdli naga.

Kateguorėjė:Dinuozaurā
Dilofozaurs

**Dilofozaurs** () onkstėvuojuo juras gadīnie gīvavis miesė̄jiedis dinuozaurs. Bova 6 m ėlgoma ė svierė posė tuonas. 

Kateguorėjė:Dinuozaurā
Brakiozaurs

thumb|250px|Brakiozaurs
**Brakiozaurs** () bova mėlžėnėšks juras ė kreidas gadīniu žuoljiedis dinuozaurs. Bova 25 m ėlgoma, 13 m aukštoma, lėgė 70 tuonu svuorė.

Kateguorėjė:Dinuozaurā
Triceratuopsos

**Triceratuopsos** () bova vielībuosės kreidas žuoljiedis dinuozaurs. Toriejė galėnga makaule so skīdu ė trėm ragās. Bova lėgė 9 m ėlgoma, 3 m aukštoma ė 12 tuonu svuorė.

Kateguorėjė:Dinuozaurā
Galimims

**Galimims** () bova vielībuosės kreidas žuolėjiedis dinuozaurs. Bova 4-6 m ėlgoma, svierė lėgė 440 kg. Panešiejė ė nūnā gīvenonti stroti. 

Kateguorėjė:Dinuozaurā
Parazauralofs

thumb|250px|Parazauralofs
**Parazauralofs** () bova vielībuosės kreidas žuoljiedis dinuozaurs. Ont galvuos toriejė ėlga raga. Bova 9,5 m ėlgoma, svierė 2,5 tuonas.

Kateguorėjė:Dinuozaurā
Kapėniškē

**** () - gīvenvėitė Varienas rajuonė, Marcėnkuoniu seniūnėjuo. 

Par kaimalė tek opis Skroblos.

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 54 žmuonis.

Kateguorėjė:Varienas rajuona gīvenvėitės
Prapoulis sviets:Juras perėjuoda parks

thumb|250px|Tiranuozaurs teriuo San Diega
**Prapoulis sviets:Juras perėjuoda parks** () īr 1997 m. JAV fantastėnis fėlms aple dinuozaurus. Režėsėrios - Steven Spielberg. Fėlms īr prīš šėtā sokorta fėlma "Juras perėjuoda parks" pratesims.

## Pasakuojėms

Fėlms prasėded praė̄jos ketorėm metam nū pėrmajam fėlmė vaizduonamu ivīkiu. Nuors Nublara saluo dinuozauru neblika, vuo mieginėmams nauduotuo gretimuo Sornas saluo sosėfuormava senuobėniu gīvūnu bendrėjė. Daktars Jans Malkuolms ė Sarah Harding draugom so fėlmavėma grope ėšvīksta i sala sokortė fėlma aple dinuozaurus. Slaptuom so anās ėšvīkst ė Jana dokra Kelly Curtis. No neožėlga i sala isiveržė naujausė teknėka gėnkloutė InGen kuompanėjės medžiuoklē, katrė sėik ėšvežtė dinuozaurus i zooluogėjės suoda. Par InGen ė Malkuolma kuomandu sosėdūrima daugums irengėmu suteriuojama ė žmuonės draugom priverstė keliautė i apleista bovosė muokslėne baze kū paskviestė pagelbas. Žīgeivius keliuonie liuob puol vėsuoki dinuozaurā. Malkuolma kuomanda sogeb ėškvėistė pagelba ė ėšsėliousoutė nū pavuoju. Malkuolma kuomanda grīžt namuo, a tuo čiesu medžiuotuojā pagaun tiranuozaura ė laivu gaben i San Diega. Anė tēpuogi pagaun ė jaunėkli, katra gaben so liektovu.

Fėlms tuoliau tesiams nevalduomam laivō isiriežus i ousta. Ėš laiva ėšsėliousou tiranuozaurs ėr ėma teriuotė miesta. Malkuolms so Sarah ėšliousou jaunėkli ėš InGen ė anuo pagelba atviliuo tiranuozaura atgal i laiva.

## Aktuorē
:*Aktuorius – fėlma veikies*
* Jeff Goldblum – Dr. Ian Malcolm 
* Julianne Moore – Dr. Sarah Harding 
* Pete Postlethwaite – Roland Tembo 
* Richard Attenborough – John Hammond 
* Vince Vaughn – Nick Van Owen 
* Arliss Howard – Peter Ludlow 
* Vanessa Lee Chester – Kelly Curtis Malcolm 
* Peter Stormare – Dieter Stark 
* Harvey Jason – Ajay Sidhu 
* Richard Schiff – Eddie Carr

## Dinuozaurā
Fėlmė pasiruod šėtė dinuozaurā:
* Kuomposognats
* Galimims
* Mamenkizaurs
* Pakicefalozaurs 
* Parazauralofs
* Pteradons
* Stegazaurs
* Tiranuozaurs 
* Triceratuopsos 
* Veluoceraptuorius

Kateguorėjė:Filmā
Juras perėjuoda parks III

[thumb|200px|[Spinazaurs]]
**Juras perėjuoda parks III** (*Jurassic Park III*) īr 2001 JAV fantastėnis fėlms aple dinuozaurus. Ons īr pratesims fėlma "Prapoulis sviets:Juras perėjuoda parks". Nekāp pėmos do šėta fėlma režėsava Joe Johnston a ne Steven Spielberg.

## Pasakuojėms
 
Fėlmė pasakuojama kāp pruopesorios John Grant paded ėiškuotė Suornas saluo pasėklīdosi vāka vėinā šėimā.

## Aktuorē

*Aktuorius - fėlma vėikies*
* Sam Neill - Dr. Alan Grant
* William H. Macy - Paul Kirby
* Téa Leoni - Amanda Kirby
* Alessandro Nivola - Billy Brennan
* Trevor Morgan - Eric Kirby
* Michael Jeter - Udesky
* Laura Dern - Dr. Ellie Sattler

Kateguorėjė:Filmā
Jodrienū seniūnėjė

**Jodrienū seniūnėjė** () - seniūnėjė Klaipiedas rajuona rītūs, centros - Jodrienā. 

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Jodrienā – 531 gīv.
*Matātē – 108 gīv.
*Oždvarės – 39 gīv.

## Kėtas suodnas

*Darios – 6 gīv.
*Dauskē – 6 gīv.
*Gėrėninkā – 16 gīv.
*Juocē – 0 gīv.
*Landē – 7 gīv.
*Mėkā – 2 gīv.
*Mėsgėrē – 10 gīv.
*Nuorgielā – 8 gīv.
*Pajodrės – 29 gyv.
*Šakienā – 34 gīv.
*Ožvienā – 17 gīv.


## Jodrienū seniūnā
* Pranciškus Būdvytis (1995–2000 m.)
* Zigmantas Siminauskas (2000 m. -)

## Nūruodas
*https://web.archive.org/web/20080502052105/http://www.klaipedos-r.lt/?lt=1091462978

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona seniūnėjės
Koršiu konėgā

**Koršiu konėgā** arba **Koršiu karalē** (de. *Kurische Könige*; lv. *kuršu ķoniņi*; ru. *Куриш-Кениге*) bova suocēlėnė ė etnėnė latviu gropė, katra gīvena Kūldīguo  ė Aizpotie Koršė. 

Anėi bova koršiu bajuoru ainē, pamėnavuotė pėrma sīkė Petersburga duokomėntūs 1320 ė gīvena Ķoniņi, Pliķi, Kalēji, Ziemeļi, Viesalgi, Sausgaļi ė Dragūni suoduos. Koršiu konėgams priklausė tuokės šeimas kap (nūdėinas latviu kalbuo): Aparjods, Peniķis, Tontegode, Vidiņš, Dragūns, Saukants ė kt. Anėi toriejė specēlės prėvėlėjės Lėvuonėjės uordėna čiesās, tuokės kap medžiuoklė, karėnė prīvuolė, muokestiu nemuokiejėms, bet tas prėvėlėjės prarada 1845. Par 1863 metu gīvėntuoju sorašīma bova soskaitlioutė 405 prietelē ė bova laikuomė atskėra tauta. Nuors koršē bova par laika asėmėlioutė latviu - koršiu konėgā prisauguojė sava atskėroma nasėžanidamė so kėtuom tautuom. 1920 metās koršiu konėgā bova pradietė laikītė valdiuos latvēs.

## Nūruodas

*Liousė latvē 1800 metās (onglėškā)
*Tautū sārašos gīvenontiu Rosėjės imperėjuo 1895 (rosėškā)

Kateguorėjė:Baltā
Parbėg laivelis

**Parbėg laivelis** - terptautėnės fuolkluora ansamblio festėvalės, vīkstontės kuožnās metās bėrželė mienesie Klaipiedo.

Kateguorėjė:Fuolkluora pastīvalē
Jodrienā

**** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo, ož 8 km i pėitvakarios nu magėstralės Klaipieda-Kauns. Seniūnėjuos centrs. Anuo gīven 531 žmuogos.

## Istuorėjė

Judrienū dvars mėnavuojams 1561 m., miestalės – XVI o. pabėnguo.

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Yahoo!

thumb|250px|Yahoo logotėps

**Yahoo!** īr JAV akcėnė bandruovė ė svieta ėnterneta paslaugu tėikies, duod alektruonėne pašta, naujīnu ė kėtas paslaugas. Bėndruovė ėkorė Jerry Yang ė David Filo 1994 m. sausė mienesie. 1995 m. bėndruovė prėstatė pajieškuos platpuorma. 

Kateguorėjė:Interneta paėiškous varėklē
Kateguorėjė:Bėndruovės
Oždvaris

**** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo, ož 1 km i pėitrītiū šmuota nū Jodrienū miestalė. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 39 žmuogos. 

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Dariaus suoda

**** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo. Anuo gīven 6 žmuonis.

## Istuorėjė
Lėgė 1933 m. vadėnuos **Robėške** (). Pavadėnta Stapuona Dariaus garbē pamėnavuotė, nes čė bova anuo gėmtėne. 

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Dauskē

**** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 6 žmuogos. 

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Gėrėninkā (Jodrienā)

**Gėrėninkā** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo. Anuo gīven 16 žmuoniu.

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šakienā (Klaipieda)

**Šakienā** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo. 

## Istuorėjė
2001 metās gīvenvėitie gīvena 34 žmuogos. 

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Matātē

**** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Jodrienū seniūnėjuo, ož 7 km i šiaurės vakaros nu Jodrienū. 

## Istuorėjė
Matātiūs 2005 metās gīvena 108 žmuonis.

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Jeff Goldblum

**Jeff Goldblum** (g. 1952 m. spalė 22 d.) īr JAV aktuorius, apduovanuots uoskaru. 

Kateguorėjė:JAV aktuorē
Snėigoulis

200px|thumb

**Snėigoulis**, kėtap ***snėigena, snėigėnė, snėigėnielė*** () īr amarėlėniu šėimuos augals. Žīdia onksti pavasarie, pėrmuojė par metus pražīstontė kvietka. Augals daugiametis, svuogūnėnis. Aukštoms 8-20 cm. Lapā lėnėjėški, trompi. Žėidā baltuos spalvuos.

thumb|200px|left

Kateguorėjė:Vėinskiltē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Lietuvos institutas

**Lietovuos ėnstėtots** () - organėzacėjė, katruos tėkslos prėstatīt Lietova svietė, vīkdīdams sava vėikla ons derėn Lietovuos ožėine ė koltūras puolėtėkas prėuorėtetos. 

Kateguorėjė:Lietovuos uorganėzacėjės
Kateguorėjė:Lietovuos koltūra‎
Hu Dzintao

**Hu Džėntau** (kėn. 胡錦濤; pinyin: Hú Jǐntāo; g. 1942 m. groudė 21 d. Jiangyan, Džiangsu prov.) īr dabartėnis Kėnėjės Liaudies Respoblėkas prezėdents ė Kėnėjės kuomonėstu partėjės generalėnis sekretuorios. Vaduovo tapa 2003 m. pakeitis Džiang Dzemėni.

Jintao
Lietovuos socēldemuokratu partėjė

**Lietovuos socēldemuokratu partėjė** (LSDP, *Lietuvos socialdemokratų partija*) īr seniausė Lietovas puolitėnė partėjė, ikorta 1896 m. gegožė 1 d. Vėlniou. Sava veikluo ofėcēlē vaduovaunas demuokratėnė socēlėzma duoktrėna. Partėjės vaduovė īr Vilėjė Blėnkevėčiūtė. Oždrausta pri Smetuonas 1936 m., drausta ė suovietėnio čieso. Atkorta 1989 m., vuo legalėzouta 1990 m. sausė mien.

2001 m. sausė 27 d. vīkosiam LSDP Jongiamajam Sovažiavėmė LSDP sosėjongė so LDDP (ekskomunėstās).

## Galėms nūkrīpis nu socēldemuokratėnės ideoluogėjės
2008 m. sausė mienesi euruoparlamentars, bovės LSDP līderis Aloīzos Sakals parašė kreipėmasi partėjės prezėdiomou. Laiškė pastebėma, ka partėjės vīkduoma puolitėka nukrīpsta nu „tradėcėnės“ socēldemuokratėnės ideuoluogėjės ė atstuovaun itakėngiausias versla stroktūras, ale ne mažas ė vėdotėnės pajamas gaunantius vėsoumenės slūksnius.

2017 m. nu LSDP atskėla dalės nariū, nuoriejė būtė koalėcėjuo so Saulė Skvernelė vīriausībė. Atskėlosė̄jė pabūdavuojė Lietovuos socēldemuokratėnė darba partėjė.

## Pėrmėninkā
Pėrmėninkā pu 1989 m.:
* Kazėmirs Antanavėčios – 1989–1991 m.
* Aloīzos Sakals – 1991–1999 m.
* Vītenis Andriokaitis – 1999–2001 m.
* Algėrds Brazauskis – 2001–2007 m.
* Gedemėns Kėrkėls – 2007–2009 m.
* Algėrds Botkevėčios – 2009–2017 m.
* Gintauts Paluckis – 2017–2021 m.
* Vilėjė Blėnkevėčiūtė – nu 2021 m.

## Žīmas

## Nūruodas
*Oficēlė svetainė

Kateguorėjė:Lietovuos puolitėnės partėjės
Pi

thumb|100px|right|Graiku abėcielės raidie ''pi''
**π** (tarama *pi*) – matematėnė kuonstanta, platē nauduojama matematėkuo ė fėzėkuo. Anuos žīmiejėmou nauduo graikėška raidė **pi**.

: \pi\approx 3{,}141592654

Euklėda geuometrėjuo π nauduojama apskrėtėma perėmetrou ė pluotou paskaitioutė. Daugelie naujesniū kningu π analėtėškā apėbriežama trėguonuometrėniem fonkcėjuom, t.r. kāp mažiausė teigiama *x*, katram sin(*x*)&nbsp;=&nbsp;0.

π iraciuonalos skaitlius īr.

Kateguorėjė:Matematėka
Seuls

**Seuls** () ī Pėitū Kuoriejės suostėnė ė dėdliausis miests.

Seulė vīka 1988 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės
Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejė
Cīrolis

thumb|250px|Cīrolis

**Cīrolis, čīrolis, vīturīs, vėvėrsīs** () īr nedėdlis cīroliniu šeimuos paukštis. Ėšplėtė̄s Euruopuo, Azėjuo, Šiaurės Afrėkuo ė Šiaurės Amerėkuo. 

Gīven pėivūs, laukūs, dėrvuonūs. Lėzda sok ont žemės. Jied sieklas, kėrmėnus, vuombolius. Govos dėinuos čieso, skraidīdams ciren. Cīrolis īr vėins onkstīvūju pavasarė paukštiu.

Kateguorėjė:Paukštē
Socēlėzmos

**Socialėzmos** īr vėina ėš trīju ėdeoluogėju arbe ėdeoluogėju gropė, tēp pat sosėjosiu puolėtėniu teuorėju gropė, katrū pagrėndėnis diemesīs skėriams teisėngam gėrībiu paskėrstīmou tarp vėsoumenies nariū ė vėsoumenėniam arbe valstībėniam gamības prīmuoniu valdėmou. Ėš anuos kėla kuomonėzmos, marksėzmos.

Kateguorėjė:Puolitėka
Kuoriejė

right
**Kuoriejė** – bendros ivardėnėms Kuoriejės posiasalie egzėstavosiu istuorėniu valstībiu ė koltūrėnės vėsomuos, da žėnuomas kāp kuoriejėitiu cėvėlėzacėjė. Čiuonās nu 1945 (pu Ontra svieta vainuos) sosėkūrė dvė atskėro valstībė: Kuoriejės Liaudėis Demuokratėnė Respoblėka šiaurie ė Kuoriejės Respoblėka pėitūs, robežios ēn par 38-ta platoma. Šiaurės Kuoriejės suostėnė īr Pjongjangs, a Pėitū Kuoriejės suostėnė – Seuls. Glabna etnėnė gropė – kuorėjėitē.

## Tēpuogė veizieket
* Kuoriejėitėška vėrtovė
* Kuoriejėitiu šventės
* Kuoriejėitiu kalba

Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Tarka

[thumb|200px|[Sūris|Sūrė tarka]]
**Tarka** īr vėrtovės rakonds, skėrts sosmolkintė jiedius. Tor vairaus dėdloma skīlotės so aštrēs šmuotās, par katrūs trėnams jiedis īr smolkėnams.

Dėdliausē so tarkuom smolkėnams sūris, boruokā, bolbės, minkštė jiediu gamėnē (čėkuolads, sviests) vaisē ė daržuovės. 

Tarkou vėina ronka prėdiejos prī tarkas ė trėnont ton jiedė pruodokta i anou.

Kateguorėjė:Rakondā
Hamhungs

**Hamhungs** (, handža: 咸興市 translėt.: *Hamhŭng*) – miests rītėniam Šiaurės Kuoriejės šmuotė, pri Sunčhongana opės. Pėitū Hamgiuonga pruovincėjės cėntros ė ontros vogol dėdoma miests šalie. Īr 3 universitetā. Miests ī glabnos kemėjės pramuonės cėntros. 

Kateguorėjė:Šiaurės Kuoriejės miestā
Pchenjans

**Pchenjans** (平壤/평양; *Pīeongīang*) īr Šiaurės Kuoriejės suostėnė. Pagrėndėnis versla, gamības, admėnėstravėma ė koltūras centros šali.

## Admėnėstracėnis padalėnims
Miests īr padalėnts i 19 rajuonu (-guīŏk) ė 4 apskrėtis.
* Chung-guyŏk (중구역);
* P'yŏngch'ŏn-guyŏk (평천구역);
* Pot'onggang-guyŏk (보통강구역);
* Moranbong-guyŏk (모란봉구역);
* Sŏsŏng-guyŏk (서성구역);
* Sŏn'gyo-guyŏk (선교구역);
* Tongdaewŏn-guyŏk (동대원구역);
* Taedonggang-guyŏk (대동강구역);
* Sadong-guyŏk (사동구역);
* Taesŏng-guyŏk (대성구역);
* Man'gyŏngdae-guyŏk (만경대구역);
* Hyŏngjesan-guyŏk (형제산구역);
* Ryongsŏng-guyŏk (룡성구역);
* Samsŏk-guyŏk (삼석구역);
* Sŭngho-guyŏk (승호구역);
* Ryŏkp'o-guyŏk (력포구역);
* Rakrang-guyŏk (락랑구역);
* Sunan-guyŏk (순안구역}};
* Ŭnjŏng-guyŏk (은정구역);
* Kangnam-gun (강남군);
* Chunghwa-gun (중화군);
* Sangwŏn-gun (상원군);
* Kangdong-gun (강동군);

Kateguorėjė:Suostėnės
Kateguorėjė:Šiaurės Kuoriejės miestā
Vuožruožė

240px|thumb|

**Vuožruožė** () īr nakvėšėniu šėimuos augalū gentės.

## Rūšis

Gentie īr 160-200 rūšiū. 
* Ruožėnė vuožruožė (*Epilobium roseum*)
* Pelkėnė vuožruožė (*Epilobium palustre*)
* Ketorbriaunė vuožruožė (*Epilobium tetragonum*)
* Kalnėnė vuožruožė (*Epilobium montanum*)
* Plaukoutuojė vuožruožė (*Epilobium hirsutum*)
* Smolkėžėidė vuožruožė (*Epilobium parviflorum*)
* Liaukoutastėibė vuožruožė (*Epilobium adenocaulon*)
* Siauralapė vuožruožė (*Epilobium angustifolium*)

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Guoštauts

thumb|200px|Guoštauts (''Līchnis chalcedonica'')
 
**Guoštauts** () īr gvazdikėniu augalū šeimuos augals. Aukštoms anou būn lėgė 1 m, žėidā rauduoni. Guoštauta šaknū paplavas sīkēs nauduonamas kap moils. Dailē žīdia, kvietka ī.

Kateguorėjė:Žėidėnē augalā
Kateguorėjė:Kvietkas
Bliūds

**Bliūds** īr vėrtovės rakonds. Ons īr posapvalės fuormas ėnds, gamėnams ėš muolė, metala, medėinas, plastmasės. Ė bliūda paprastā dedams jieds.

Kateguorėjė:Rakondā
Tuorielka

thumb|180px|Naglazūroutas tuorielkas, sogoldītas ont lėntaliu

**Tuorielka** (kėtāp ***liekštie, liekštė***) ī rakonds i katrou ded jiedi. Ėš tuorielkas jiedis jiedams ī. Tuorielkas būn vėsuokiū skvarmu, aukštoma, gėloma, skersmėnė. Anuos būn keramėnės, plastmasėnės aba puopėrėnės.

Kateguorėjė:Rakondā
Vėivėržienu seniūnėjė

**Vėivėržienu seniūnėjė** () - seniūnėjė Klaipiedas rajuona pėitrītiūs, cėntros - Vėivėržienā. 

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Vėivėržienā – 964 gīv.
*Piežātē – 374 gīv.
*Daukšātē – 354 gīv.
*Šalpienā – 270 gīv.
*Šokātē – 198 gīv.
*Balsienā – 156 gīv.
*Āsienā – 106 gīv.
*Skuomantā – 104 gīv.

## Kėtas suodnas

*Barēkas – 22 gīv.
*Bėlvėitės – 49 gīv.
*Daugielā – 9 gīv.
*Dūdėnelē – 37 gīv.
*Dvīlē – 43 gīv.
*Ēdokā – 22 gīv.
*Juonėkātē – 25 gīv.
*Jocātē – 58 gīv.
*Joudopės – 20 gīv.
*Kaustėiklē – 25 gīv.
*Kelvietā – 20 gīv.
*Kėdolē – 2 gīv.
*Kormē – 5 gīv.
*Legotē – 14 gīv.
*Lėipātē – 3 gīv.
*Loišės – 8 gīv.
*Malagē – 41 gīv.
*Mėiskē – 25 gīv.
*Mėkožē – 54 gyv.
*Muockātē – 28 gīv.
*Padagā – 3 gīv.
*Pakalnėškē – 51 gīv.
*Pakapis – 10 gīv.
*Pašlūžmis – 42 gīv.
*Petrātē – 40 gīv.
*Puozėngē – 53 gīv.
*Raukā – 5 gīv.
*Rombėkē – 15 gīv.
*Rosėnā – 15 gīv.
*Sausē – 6 gīv.
*Šarkėškē – 10 gīv.
*Šermokšnē – 32 gīv.
*Šiorātē – 35 gīv.
*Tarvīdā – 39 gīv.
*Trepkalnē – 29 gīv.
*Opėtienā – 31 gīv.
*Vainē – 23 gīv.
*Vainuotėškė – 37 gyv.
*Valotē – 22 gīv.
*Vėlkē – 20 gīv.
*Vīskopėškē – 13 gīv.
*Vėštėškē – 20 gīv.


## Nūruodas
*https://web.archive.org/web/20080502052126/http://www.klaipedos-r.lt/?lt=1091463074

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona seniūnėjės
Vėivėržienā

**Vėivėržienā** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo, anuos cėntros. Anuo 2011 m. gīvena 840 žmuoniū.

Miestalis īr radialėnė plana, īr 16 gatviu. Nu 2005 m. čė veik gėmnazėjė, gėmnazėjės istuorėjės muziejos. Tēpat čė dėrb pašts (kuods LT-96026), ambolatuorėjė, aptieka, puolicėjės igalioutėnė būstėnė. Īr Ruomas katelėku bažninčė (Šv. apaštala evangelėsta Mata).

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Piežātē

**** (, *[[vuokėitiu kalba|vuok.]] - Pöszeiten*) - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 374 žmuonis. 

Miestalie īr pradėnė muokīkla, pašts (LT-96023), bėbliuotėka. 

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Daukšātē

**** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 354 žmuonis.

## Istuorėjė
Mėnavuojamė nu 1695 m. Šviekšnas dvara ėnventuoriou, ton čieso Daukšātiūs bova 8 suodnas. 

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Šalpienā

**** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 270 žmuoniū.

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Kuočiels

miniatiūra|260px| XX o. žemaitėšks kuočiels
**Kuočiels** – medėnis rakonds nauduonams līgėnt belīznā aba kuočiuot jiedem. Sosėded ėš 2 daliū: apvalaus pagalė ė pluokštės, rantouta vuo dontīta apačė lentalės. Galė kuočiels tor ronkena, katra īr skėrta soėmt vėina ronka kuočiela.

Kateguorėjė:Rakondā
Šakotė

**Šakotė** - stala rakonds, skėrts so ana ėsmėigtė ė jiestė naskīstos jiedios. 

## Klasėfėkacėjė
***Desertėnė** - so 3 smaigalēs 
***Ožkondiu** - so 2 smaigalēs 
***Saluotū** - so platesnio galo
***Pagrėndėnė** - so ana jiedams pagrėndėnės jiedės
***Kepsnio** - so 2 ėlgesnēs galās, skėrta prėlaikīt pjaustont mēsā.

Kateguorėjė:Rakondā
Bėrmingams

**Bėrmingams** () īr vėins dėdliausiu Jongtėnės Karalīstės miestu, esons cėntrėnė Onglėjuo. Miestė gīven vėrš 1 mėljuona gīvėntuoju. Bėrmingams īr svarbos pramuonėnis ė koltūrinis šalėis cėntros. Anamė gīven daug atvīkieliu ėš Rītū Euruopas, Indėjės, Arabū kraštū, Afrėkas.

## Istuorėjė
Bėrmingams ėkorts VI o., kap onglasaksu žemdėrbiū suoda Rejaus opėis pakrontie. Ožvadėnėms kėldėnams nū žuodiū *Beorma ingas ham* jongėnē, katros rēšk *Bermas žmuoniū būdīnkā*.

Kateguorėjė:Onglėjės miestā
Liktarna

[thumb|right|210px|Liktarna, nauduota [Žemaitėjė|Žemaitėjuo XX omžiaus I posie]]
**Liktarna** () - rakonds apšvėitėmou. 

Kateguorėjė:Apšvėitėms
Klompės

[thumb|right|210px|Klompės, nauduotas [Žemaitėjė|Žemaitėjuo XX omžiaus I pusie]]
**Klompės**, *topelės* (lt: Klumpės) īr ėš medė padėrbts apavs.

Kateguorėjė: Apavs
Priverpstė

[thumb|right|210px|Priverpstė, padėrbta 1914 metās i nauduota [Žemaitėjė|Žemaitėjuo.]]
**Priversptė** (lt: Prieverpstė), kalvarata lėntėl, pri katruos prirėšams siūlū koudielis.

Kateguorėjė:Tekstėlė
Kretils

[thumb|right|210px|Kretils, nauduots [Žemaitėjė|Žemaitėjuo XX omžiaus I posie.]]
**Kretils, kretėls** (lt. *Kretilas*)

Kateguorėjė:Rakondā
Šieps

[thumb|right|210px|[Žemaitėjė|Žemaitiu šieps, XIX o. pr.]]
**Šieps** - rakonds ėndams o apriedams laikītė. Seniausės lietovėškas šiepas toriejė vėinas dorės, a nu XX a. paplėta trėdorės. Seniauses šiepas natoriejė staltiu - anie paplėta tik XIX o. pab. Šiepu dorīs bov dabėnamas augalėne muotīva ornamentās.

thumb|left|210px|Šiepa prišakėnė posė, padėrbts 1858 metās Žemaitėjuo

Kateguorėjė:Rakondā
Krežis

[thumb|right|210px|Krežis ėš [Žemaitėjės]]
**Krežis** īr pints rakonds, daiktam sosidietė. I krežius tonkiausē rėnk ougas, grības, ded bolbės, baruokus, markus. Da žėnuoms kap ***kiuocis, kiuocalis, kiuocios, kiuocė, krestis***.

Kateguorėjė:Rakondā
Vėizuonā

thumb|200px|right|Vėizuonā
thumb|200px|left|Vėizuonā
thumb|200px|right|
thumb|200px|left|
thumb|200px|left|

**Vėizuonā** - uoptėnės rakonds so katrou vėizamė uobjiektā, aba rėiškėnē, katrie īr ož tuokė atstoma, par katrou plėka akėm nabēn ėvėiziet. 

Vėizuonos sodara uobjektīvs, uokoliars ė prėzmės.

Kateguorėjė:Rakondā
Pruosos

[thumb|right|210px|Pruosos, nauduots [Žemaitėjė|Žemaitėjuo XX omžiaus I posie.]]
**Pruosos** (lt. *Lygintuvas*) - boitėnės rakonds, so katrou pruosėjamė drabožē ė kėtė audėnē.

Kateguorėjė:Rakondā
Luopešis

[thumb|right|210px|Pakabėnams pints luopšīs vākou lingoutė, nauduots [Žemaitėjė|Žemaitėjuo XX omžiaus I posie.]]

**Luopšīs**, *luopešis*, *luopišelis*, () - luovelė vākou golietė.

Kateguorėjė:Rakondā
Karzinka

[thumb|right|230px|Pintas karzinkas, [Žemaitėjė]]
**Karzinka** - mažos krėžielis ouguoms, siūlāms i kėtuokiems mažiems daktāms sousidietė.

Kateguorėjė:Rakondā
Bučios

[thumb|right|210px|Bučios žuvims gaudītė, nauduots [Žemaitėjė|Žemaitėjuo XX omžiaus pėrmuo pusie.]]
**Bučios, bučius** (Lt.* Bučius*) - pints dibinīs žovims gaudītė.

Kateguorėjė:Rakondā
Kateguorėjė:Žovavėms
Sietovė

thumb|right|230px|Žemaitėškas sietovės, XX a. pr.
**Sietovė** (lt. *Sėtuvė*) -  nedidėls pints krėžielis sėkluoms ėšbastītė.

Kateguorėjė:Rakondā
Kalvarats

[thumb|right|230px|Kalvarats ėš [Žemaitėjės, XX omžiaus I posė.]]
**Kalvarats** - verpėma ratielis, pri katruo da būna pritaisīta priverpstė siūlams pritvėrtintė.

Kateguorėjė:Rakondā
Kateguorėjė:Tekstėlė
Šukuotis

thumb|right|230px|Šukuotē
**Šukuotis, šukuočius** - šėpėtīs lėnams šukoutė.

Kateguorėjė:Tekstėlė
Vīžas

thumb|right|230px|Vīžas
**Vīžas, vīženas** (lt. vyžos) īr eš lunku, plieku vīts bekolnis apavos. Vīžuoms vītė nauduo ėšmirkītas lėipu, glousniu lunkas.

Kateguorėjė:Apavs
Domplės

[thumb|right|230px|Domplės, [Žemaitėjė]]
**Domplės** (Lt. *Dumplės*) - prietaisos uorou pūstė i ogni kalvie.

Kateguorėjė:Teknuoluogėjės
Glazgos

**Glazgos** (*giel. Glaschù, [[onglu kalba|ongl.]] Glasgow*) ī dėdliausis Škuotėjės miests, kuomercėnė Škuotėjės suostėnė. Patiam Glazgė gīven 612 000 žmuoniū, vuo vėsuo metruopuolėnie Glazga zonuo (iskaitont Peislė miesta) – 1,8 mėlėjuona. Klimats Glazgė īr driegns ė šalts cielus metus. Miestė īr šmuots pėliū ė senuobėniu bodīnkū.

## Akanuomėka
Onkstiau Glazgos bova žėnuoms, kāp laivū statības cents, bet ton dėrbības šaka somenka, ė daba čė ėšstatuoma dėdlē menks skaitlios laivū. Daba duomėnioujontė akanuomėkas šaka īr paslaugas.

## Muokslos
Glazgos garsie sava aukštuosėm muokīkluom, katrū miestė īr ketorės. XV omžiou ikorts Glazga onėversitets (), Stratklaida onėversitets (), Glazga Kaleduonėjės universitets () ė Pėisle universitets (). Glazgė muokuos daugiau kāp 168 tūkstontē stodentu ė tas īr dėdliausės skaitlios Škuotėjuo ė ontros vėsuo JK.

## Spuorts

### Fotbuols
Glazgė vēk tuoki futbuola klubā:
* Celtic FC
* Partick Thistle FC
* Queen's Park FC
* Rangers FC
* Cambuslang FC
* Third Lanark AC
* Clyde FC (1877–1994)
* Clydesdale FC

## Nūruodas

* Glazga istuorėjė

Kateguorėjė:Škuotėjės miestā
Aberdīns

**Aberdīns** (*[[onglu kalba|ongl.]] Aberdeen, škuot. Obar Dheathain*) – miests šiaurės rītū Škuotėjuo, šalėp Šiaurės jūras, anam gėven 183,8 tūkst. žmuoniū.

## Istuorėjė
XII–XIV o. Aberdīns liōb būt Škuotėjės karaliu rezėdencėjė. XVIII–XX o. pr. miestė ėšbūdavuots gers šmuots bodīnku ėš granėta, diel ton priežastėis Aberdīns vadėnams „Granėta miesto“.

Kateguorėjė:Škuotėjės miestā
Katmandū

**Katmandū** (nep.: काठमाडौं, काठमान्डु) - Nepala suostėnė ė dėdliausės miests, asontis Hėmalaju tarpokalnies slieni, pri Bagmati opės. Kartās da vadėnams **Kantėpuro**.


Kathmandu-Ausblick-06-aus Vaishali-Hotel-West-2007-gje.jpg
Kathmandu-Asan-34-2015-gje.jpg
Kathmandu-Chetrapati-12-Tempel-2015-gje.jpg
Kathmandu-Haku Bahal-06-Pagode-2013-gje.jpg
Kathmandu-Indra Chowk-30-Markt-Gemuese-Kind in Kiste-2015-gje.jpg
Kathmandu-Menschen-02-Durbar Square-Kinder-2013-gje.jpg
Kathmandu-Durbar Square-24-Kageshwor-Taleju-Palast-Indrapur-2015-gje.jpg
Kathmandu-Hanuman Dhoka-Nasal Chowk-18-Pancamukhi Hanuman Mandir-2013-gje.jpg


## Nūruodas

Kateguorėjė:Nepala miestā
Kateguorėjė:Suostėnės
Luova

thumb|right|230px|Luova
**Luova** (lt: Lova) īr balds, skėrts guliejėmō, mėiguojėmō. Luova dengama paduškuom, čekuolās ė kuokiu tā ožtėisalu (adėjalu, kaldra).

Kateguorėjė:Rakondā
Lietovuos gerbs

thumb|180px|Vītis
[thumb|180px|Vītis ont [Aušruos vartā|Aušruos vartu.]]

Lietuvuos Respoblėkas gerbs vadėnas **Vỹtis** (Vītis).

## Aprašīms
Herbėne skīda rauduonam laukė vaizdounams cėdabrėnis šarvouts raitelis ont sėdabrėnė žėrga, laikontis dešėnie ronkuo vėršom golvas ėškelta cėdabrėni kalavėjė. Pri raitelė kairė petėis kuoroliou mielīns skīds so auksėnio dvėgobo krīžiom – Juogailas asmenėnė ženklo, katros, kāp mėslėjama, īr perėmts ėš žmuonuos Jadvīgas. 

## Istuorėjė
Tas īr vėins seniausiu gerbu, nauduojamu Euruopuo kāp šalėis gerbs.

Pėrma sīki Vītis kāp valstībės znaks panauduots 1366 m. Ons pavaizdouts ont Lietovuos dėdliuojė konėgākštė Algėrda štampa, katruo pažīmiets anās metās ėšleistos duokuments.


Abruozdielis:Coat of arms of the Seimas of Lithuania.svg|Dėdlīsis Lietovuos gerbs.


Kateguorėjė:Lietova
Kateguorėjė:Gerbā
Spalva

Veizėma švėisuos spektra spalvas.



**Spalva** (aba ***barva***) ī bikuokiu dāktu sāvībė skėrtingā atspindietė švėisa. Muokslėškā rokounont, tas ī pajautėms, katra žmuogou formoun specėfėnė spalvėnės veiziejėma sistemas uorganėzacėjė.

Spalva nūruod atspalvė vėita spektrė. Žėnuomiausės spalvas tuokės ī – rauduona, muorkava, geltuona, žalė, mielėna, žīdra, fiuoletėnė (anas vėsas veiziet vandarīkštie). Jouda rēšk švėisuos nabovėma, vuo balta – naėšskėrstīta švėisa.

Da ī atskėrė žuodē gīvuoliū, žmuoniū plaukū spalvuom.
Abrūsos

thumb|right|230px|Abrūsos
**Abrūsos** () īr marškuonė gabals, skėrts ronkuom, ė kėtuom kūna dalėm nūšloustītė.

Kateguorėjė:Boitės
Abrūsnīčė

thumb|right|230px|Ornamintouta abrūsnīčė
**Abrūsnīčė** aba ***abrūsėnīčė*** (lt: *Rankšluostinė*) ī rakonds abrūsou pakabintė.

Kateguorėjė:Rakondā
Bačka

thumb|300px|Tėpėškas medėnės bačkas
**Bačka** (liet. *statinė*) - toščia cėlindrėnė talpīkla, tradėcėškā pagamėnta ėš medėniu skersėniu, katruos juos geležėnē lankā. Žmuonis, katrie dėrb bačkas, vadėnami kobėlēs.

Kateguorėjė:Rakondā
Žibinčios

thumb|right|230px|Žibinčē eš Žemaitėjės, katrėj bova naudojami ligi XX omžiaus pradiuos.
**Žibinčios** (Lt: *Žibinčius*) īr ītaisos degontē balanā laikītė. Bova nauduojams Žemaitėjuo ligi XX omžiaus pradiuos.

Kateguorėjė:Apšvėitėms
Juogaila

thumb|250px

**Juogaila** (pėlnā: *Juogaila Algėrdātis*; liet. *Jogaila Algirdaitis*; ; 1348 – 1434 m. bėrželė 1 d.) – Algėrda sūnos, Lietovuos dėdlīsis konėgaikštis (1377-1401) ė Lėnkėjės karalios (1386-1434 m. ). Pradiejė Lėnkėjės ė Lietovuos valduovu Juogailātiu dinastėje.
thumb|left|200px|Juogailas karalėškasis štamps.
Juogailas atlėkts Lietovuos krėkšts, skėrtėngā nu trompalaikė krėkščiuonībės perijuoda Mėndauga valdīma laikās, bova nabgrīžtams ė šalis pasoka vesternėzacėjės kelio.

Kateguorėjė:Lietovuos dėdlė̄jė konėgākštē
Kateguorėjė:Lėnkėjės valduovā
Svėistamošė

thumb|right|210px|Svėistamošė
**Svėistamošė** kėtap ***moštovs, svėistmošė, svėistamošis, kalatauka*** īr tuokis gėlos ė siauros inds svėistou moštė.

Kateguorėjė:Rakondā
Šėkėninks

thumb|right|210px|Šikininks Vėntuos regijuoninėmė parkė
**Šikininks**, **šėkėninks**, () īr bodīnkos, katramė irengts lauka tuolets.

Tonkiausē būn suodnū vėituovies, šalė keliū. Anuos daugiausē nier vandentėike, kanalėzacėjės. Srotas kaupemas ėzoulioutuo duobie, ėš katruos pū ton ėšsiorbemas so srotavežio aba tor biuoluogėne valīma sėstema.

## Istuorėjė
Lietovuo šikininkā ėšplėta aple 1915-1916 metos, kūmet pėrmuosės svieta vainas gadīnie anas ėšpuopolērėna Vuokītėjės kariauna.
Wiki

**Wiki**, **viki** (vikisvetainė) – interneta svetainiu rūšis, kor lankītuojē gal ne tik papėldyt svetainės torinī kāp internetiniūs fuorumūs, bet ė anon taisīte. Viki tēp pat vadėnama ė pruogramėnė īronga, katra īr nauduojem tukiū svetainiu kūrimou.

Kateguorėjė:Viki
Kateguorėjė:Internets
Vīskopėškē

**** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 13 žmuoniū.

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Joudopis (Klaipieda)

**Joudopės** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo ė Viežātiū seniūnėjuo. Anuo gīven 20 žmuoniū.

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Čiūgoku regijuons

200px|right|thumb|Čiūgoku regijuona vėita Japuonėjuo (tomse žalė spalva)

**Čiūgoku regijuons** (中国地方; *Chūgoku-chihō*), da vadėnama **San'in-San'jo regijuono**, īr Japuonėjės regijuons, asontės vakarėniam Huonšiū salas šmuotė. 

## Admėnėstracėnis soskėrstīms
Čiūgoku regijuonou prigol 4 prefektūras:
* Hirošimas prefektūra, 
* Jamaguči prefektūra, 
* Šimane prefektūra,
* Totori prefektūra.

## Nūruodas
* 
* Infuormacėjė

Kateguorėjė:Japuonėjė
Lietovuos statotā

thumb|Lietovuos statotā**Lietovuos statotā** – trīs teisėniu duokomėntu rinkėnē, sokortė XVI omžie, apėbriėžė LDK teisėnės sėstemas pagrinda lėg 1840 m.

* I Lietovuos statots (1529 m.), itvėrtėna puonu prėvėljės
* II Lietovuos statots (1566 m.), iteisėna luomėnės refuormas, ifuormėna bajuoru atstuovavėma Seimė, renkamus bajuoru žemės teismus. 
* III Lietovuos statots (1588 m.), papėldīts - bova pats platiausės ė truopniausės statots. 

Statotā padarė ītakuojėma svetiuom šalims, pavīzdiou, vagol III Lietovuos statota bova ėšdėrbts 1649 m. Rosėjės Suobuora teisīns. 

## I Lietovuos statots
**I Lietovuos statots** (dėdėkėšks), 1529 m. anon ėšdėrba vagol Puonu tarības inėcētīva. 

Lietovuos statota sodara 13 skīriu (244 straipsnē), katrūs aprašuoma LDK puolėtėnis soriedīms (I–III skīrē), teismū sėstema (IV skīrios), prėvatiuos nusavībės teisė (V–X skīrē), baudamuojė teisė ė baudamasis pruocesos.

Kateguorėjė:Lietovuos istuorėjė
Kateguorėjė:Lietovuos teisė
Pašlūžmis

**** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 42 žmuonis.

## Ėstuorjė

1795 m. Švėkšnas klebuonėjės torta aktūs mėnavuojama, ka anā prėklausa Pašlūžme kaims. 1846 m. bova 8 suodnas, katruos gėvena 56 žmuonės. Nuo XX o. ontuosės posės lėgė XXI o. Pašlūžme kaims prėklause Šviekšnas valstiau, vieliau — Vėivėržienu apīlėnkē.

Pu Ontuosės pasaulėnės vainuos SSRS uokopantā ėtrėmė ė Sėbėra Greve, Šaule šėimas.

## Platē žėnuomė žmuonės

Pašlūžme kaimalie gėmė:
* Jokūbas Stanišauskas, terpokare Lietovuos sosiesekėma menėstros, geuodezėjės ėnžėnuorios, pruofesuorios 
* Bronius Stanišauskas (1922-1946), tarnava Plechavičiaus Vėitėnė rėnktėnie, vieliau — partizans, pravardie — Švins. 

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Jeff V. Merkey

**Jeff V. Merkey** īr JAV kuompioterėsts ė verslėninks. Pradiuo dėrba kuompanėjuo Novell no paskum ikūrė sava kuompanėjė Wolf Mountain Group.

Jeff V. Merkey īr daug kartu isivielės i visuokius skandalus. Vėins paskotiniu īr Vikipedėjės ikūrėjė Jimbo Wales apkaltėnėms kīšė jėmėmo .

## Nūruodas

Merkey
Latvėjės rajuonā

thumb|350px|Latvėjės admėnėstracėnis soskėrstīms

Lėg 2009 m. lėipas 1 d. **Latvėjė bova skėrstuoma** i 26 rajuonus (skliaustūs nuruodomė centrā) ė 7 miestus. Dabā Latvėjės terituorėjė suskīrstīta i 109 savėvaldībes ė 9 miestus.

# Aizkrauklės rajuons (Aizkrauklė)
# Alūksnės rajuons (Alūksnė)
# Balvū rajuons (Balvā)
# Bauskės rajuons (Bauskė)
# Ciesiu rajuons (Ciesīs)
# Daugpėle rajuons (Daugpėlis)
# Daugpėlis
# Doubeles rajuons (Doubelė)
# Golbenės rajuons (Golbenė)
# Jiekabpėle rajuons (Jiekabpėlis)
# Jelgavas rajuons (Jelgava)
# Jelgava
# Jūrmala
# Kraslavas rajuons (Kraslava)
# Koldīgas rajuons (Koldīga)
# Lėipuojės rajuons (Lėipuoja)
# Lėipuojė
# Lėmbažiu rajuons (Lėmbažē)
# Lodzas rajuons (Lodza)
# Maduonas rajuons (Maduona)
# Ougrės rajuons (Ougrė)
# Preilē rajuons (Preilē)
# Rėzeknės rajuons (Rėzeknė)
# Rėzeknė
# Rīgas rajuons (Rīga)
# Rīga
# Saldaus rajuons (Saldos)
# Talsū rajuons (Talsā)
# Tokoma rajuons (Tokoms)
# Valkas rajuons (Valka)
# Valmīras rajuons (Valmīra)
# Ventspėle rajuons (Ventspėlis)
# Ventspėlis
Vītauts Kernagis

**Vītauts Kernagis** (g. 1951 m. gegožė 19 d. Vėlnio – 2008 m. kuova 15 d.) bova lietoviu mozėkas, dainoujamuosės puoezėjės atlėkies ėr autorios, pramuogėniu rengėniū režėsėrios, televizėjės laidū vedies. Deiniuojamuosės puoezėjės pradėninks Lietovuo. Anam īr ėšbūdavuots pamėnklos Nėduo. 

## Dėskā
* *Akustinis* (1978 m. LP, 1994 m. CD ir MC, 2006 m., Vilniaus plokštelių studija)
* *Baltojo nieko dainelės* (1979 m., Vilniaus plokštelių studija; 2000 m., „Čiki Piki“)
* *Kabaretas „Tarp girnų“* (1982 m. maža plokštelė, 1984 m. LP, Vilniaus plokštelių studija)
* *Vytautas Kernagis Čikagoje* (1985 m., Cassettes studija)
* Dainos teatras:
** *Žvilgsnis nuo kalno* (1986 m., Vilniaus plokštelių studija)
** *Eik savo keliu* (1987 m., Vilniaus plokštelių studija)
** *Povo link...* (1989 m., Vilniaus plokštelių studija)
** *Apie medžioklę* (1990 m., Vilniaus plokštelių studija)
* *Keistumas* (1991 m., „Lituanus“)
* *Dainos teatras – Abėcėlė* (1993 m., „Bomba“)
* *Vaikai vanagai* (1994 m., „Bomba“)
* *Kabaretas „Tarp girnų“ 1979–1994* (1994 m., „Bomba“)
* *Baltas paukštis* (1998 m., Vilniaus plokštelių studija)
* *Teisingos dainos* (2003 m., „Tigris“)
* *Dainos teatras* (2006 m.)
* *Klasika* (2007 m., 5 CD rinkinys): 
** *Akustinis*
** *Baltojo nieko dainelės*
** *Dainos teatras*
** *Teisingos dainos*

## Apduovėniuojėmā

* 1995 m. Ontuona Šabaniauska mozėkėnė premėjė.
* 2000 m. „Bravo” štatolėlė.
* 2002 m. apdovėniuots Gedėmėna 4 laipsnė uordėno.
* 2007 m. Nacė̄nalėnės koltūras ė mena premėjės laureats – „ož populiariuosės kūrības pruofesionaloma ėr artistėškoma“.

Kernagis
Šarkėškē (Klaipieda)

**Šarkėškē** () - gīvenvėitė Klaipiedas rajuonė, Vėivėržienu seniūnėjuo. Anuo gīven 10 žmuoniū.

## Istuorėjė
Kaimalės mėnavuojams 1695 m. Šviekšnas dvara ėnventuoriou. 1861-1950 metās Šarkėškiū kaims prėklausė Šviekšnas valstiou. Pėitėnio šmuoto ēja vėiškelės Šviekšna-Loišė.

Suovietėnes uokopacėjės čieso kaimalės bova „Pavasare“ vieliau „Piuoniere“ kuolūke ožkompės.

Kateguorėjė:Klaipiedas rajuona gīvenvėitės
Zelkorios

[frame|right|Zelkorios, atspindins [ozbuons|ozbuona]]

**Zelkorios** (aba *zalkuoris*) ī tuokis rakonds, katros īr skėrts atvėizdietė i dāktus aba žmuonis. Platē ėšplėtė̄s anuo nauduojėms kap žmuogos par zelkorio vėiz pats i savė. Da tink veizietė i kuokius dāktus tuokio kompo, kuokio akėm nasimata.

Kateguorėjė:Rakondā
Stals

thumb|250px|Senuobiškos stals

**Stals** īr balds, katrā sodar pluokšts pavėršios, paremts vėina aba daugiau kuoju. Stalā gal būtė vairiu skvarmu, kėlnoujamė ė nekėlnoujamė. Kūmet īr jiedama, tonkē ont stala īr patėisama staltėisė.

Īr vairiuos paskėrtėis stalū: jiedėmou, darbou (rašuomāsis stals), dāktams ė rakondams laikītė.

Kateguorėjė:Rakondā
Krieslos

thumb|250px|right|
**Kiedie, krieslos** īr rakonds atsisiedėmou. Seniausės vadėnamas kaladiem - trinkuom. Ī kiedės so atluošās ė be anū. Kiedie be atluoša vadėnama taboretė.

Kateguorėjė:Rakondā
Rėmonts Taraškevėčė

**Rėmonts Taraškevėčė** (, g. 1949 m. lėipas 18 d.) īr inžėnierios, statībėninks, Lietovuos ė Klaipėdas miesta puolitėnis bei vėsoumenės vēkiejs, bovės Klaipiedas miesta mers.

Raseiniu rajuonė esontiu Bėliūnu kaima kėlėma.

Kateguorėjė:Klaipiedas merā
Kateguorėjė:Klaipiedas puolitėkā
Juozas Imbrasas

thumb|Juozas Imbrasas
**Jūzaps Imbrasos** (Juozas Imbrasas, g. 1941 m. sausė 8 d. Algėrdūs, Okmergies rajuonė) – Lietovuos ė Vėlniaus miesta ūkė, puolitėnis ė vėsuomenės veikies, bovės Vėlniaus miesta mers. Daba europarlamėntars.

Ons prigol puolitėnē partėjē Tvarka ė Teisingoms.

Kateguorėjė:Vėlniaus merā
Kateguorėjė:Lietovuos puolitėkā
Hašėma (sala)

thumb|250px|Hašėmas salas vaizds
**Hašėma** () īr vėina ėš 505 nagīvenamu salū Japuonėjuo, prėklausontė Nagasake prefejtūruo. Sala bov tankē apgīvendėnt nu 1887 ėki 1974 m. 

Daba saluo torėzmos oždrausts īr.

## Nūruodas
* Abruozdielē ė ėnfuormacėjė

Kateguorėjė:Japuonėjės salas
Kateguorėjė:Miestā pamieklės
Petros Savėckis

**Petras Savickis** - Žemaitėjės magtīngs vīrs, 2008 m. kuova 16 d. pagerėnės Svieta 16 kg gėras kėlnuojėma rekuorda http://www.ve.lt/?data=2008-03-17&rub=1065924810&id=1205695435.

## Nūruodas
*Žemaitijos galiūnas pagerino planetos rekordą, Vakarų Ekspresas, 2008-03-17 (lietoviū kalbuo)

Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis
Prėpetė

thumb|250px|Vaizds nu miesta gėmnastėkas salės
**Prėpetė** (,  īr toštis miests Černuobīlė zuonuo, Kijeva srėtie, šiaurės Okrainuo. Miests bova apleists 1986 m., ėš karta pu Černuobīlė alektrėnės avarėjės. 

Kateguorėjė:Okraina
Kateguorėjė:Miestā pamieklės
Sajanā

thumb|250px|Kalnū dūšiu ežers Sajanūs
**Sajanā** ( īr kalnā pėitū Sėbėrė. Ėšskėramas 2 kalnīna dalīs - Vakaru Sajans ė Rītū Sajans. Vakaru Sajana ėlgis siek 600 km, a aukščiausės tašks - 3976 km. Rītū Sajana ėlgis api 1000 km, aukščiausės tašks - 3491 km. Kalnīns sodarīts ėš granėta ė metamuorpėniu uolienu.

Kateguorėjė:Rosėjės geuograpėjė
Kateguorėjė:Azėjės kalnā
Ministros

**Ministros** ( − „tarns, tarnautuos“) – puolitėks, katros vaduovaun šalėis o admėnistracėnė regijuona ministerėjuo. 

Daugel šaliū mėnėstrā sodar vīriausībē. Kai katruos valstībies mėnėstrās gal būt tėk puolitėkā, ėšrėnktė i parlamenta (pvz., Jongtėnė Karalīstė, Kanada).

**Ministro ba puortfelė** vadėnams nevaduovaunontis ministerėjē kai katrū šaliū vīriausībiu narīs, katruo statosos artėms ministrou.

Kateguorėjė:Valstībės tarnība
Tėbets

thumb|
thumb|250px|Tėbeta vieleva
**Tibets** () īr istuorėnis-koltūrėnis regijuons, prigolons Hėmalajūs, ėš katruo kėlė tibetėitē īr. Suostėnė - Lasa. 

Skėrtėngo čieso Tibets aba bova liousos, aba prigolė Monguolu imperėjē. Nu kėnu isėveržėma 1950 m. ons prigol Kėnėjės Liaudėis Respoblėkā. Daba Tibets īr Kėnėjės dalės (kāp Tibeta autuonuomėnis regijuons, ale tas sodara mažiau nekāp posė vėsa istuorėnė Tibeta, daugoms kėtū žemiu prigol kėtėms Kėnėjės regijuonams.

## Ekonuomėka
Tėbeta BVP 2001 metās sodarė 13,9 milijarda juaniu ė bova biedniausis Kėnėjės regijuons.

Kateguorėjė:Kėnėjė
Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Pėitā

[thumb|200px|[Kuompasos so parīškėnta pėitū krīptėm]]
**Pėitā** īr vėina ėš ketoriū svieta šaliū, esonti prīš šiaurė. Pėitā žemielapie paprastā īr žīmėmė apatiuo.
Rītā

[thumb|250px|[Kuompasos]]
**Rītā** īr svieta šalės, asontė prīš vakarus. Tēpuogė tas īr geuopuolitėnis termėns. Žemielapiūs paprastā īr dešėnie. 

I rītus sokas Žemė, ėš tėnās, moms atruoda, kīl saulė.