open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Holokausts

thumb|150px|Nordhauzena lagerė lavuonā
[thumb|[Vėlnios|Vėlniuo žīdus konvuojounontis lietoviu puolicėninks.]]
**Holokausts**, da retiau vadėnams **Šoa** bova  sėstemėšks žīdu genuocėds 1939–1945 m. vīkdīts Tretė Reicha Vuokītėjuo ė anuos okupoutuos terituorėjuos. Lietovuo ė Žemaitėjuo holokausts prasėdiejė sīkio so nacėstėnė okupacėjė. Kadongė Žemaitėjė bova pri pat robežiaus so Vuokītėjė, anuo holokausts prasėdiejė pėrmotiausē (ėšėmtės - Kauns, kor žīdā pradietė naikīntė pėrmuom okupacėjės dėinuom). Getā palėka padėrbtė tēpuogė Žemaitėjės miestūs - Šiauliūs (pradiets likvidoutė 1944 m. lėipa) ė Telšiūs (likvidouts 1941 m. groudi).

Vuokītėjuo žīdus persekiuotė pradieta da A. Hėtleriou palėkos kanclerio 1933 m. pradiuo, ale masėniu žodīniu masta persekiuojėmā igava jau prasėdiejos Ontrai svieta vainai, pėrmiausē Lėnkėjuo, katra pėrma nacē ožpoulė.

Lietovuo ė Žemaitėjuo holokausta 1941–1944 m. organėzava čiuonās gaspaduoriavė vuokītē, ale i ton nusėkaltėma palėka itraukts šmuots lietoviu ė žemaitiu, tēpuogė kolaboroujontiu institocėju. Bova tēpuogė žīdus kavuojosiu ė kėtēp aktīvē ratavuojosiu žmuoniū (Jed Vašem priskaita 920+ Lietovuos gīvėntuoju, da daugiau īr pripažėntė ratavuojosēs Lietovuos). Lietova per holokausta neteka dėdliausia noušėmtė žīdu gīvėntuoju tarp Euruopas šaliū so gausiuom žīdu bendroumenėm.

Mėslėjama, ka Euruopuo anuo čieso bova ėšžodīta api 6 mln. žīdu tautībės žmuoniū.

Kateguorėjė:Genuocėds
Kuoriejės vaina

[220px|thumb|Kuoriejės vaina – rauduonā noruodītas [Šiaurės Kuoriejės, TSRS ė Kėnėjės, žalē Pėitū Kuoriejės, JAV ė JTO kuontruolioutas terėtuorėjės]] 

**Kuoriejės vaina** – () – Šaltuoses vainas dalis, vaina terp Pėitū ė Šiaurės Kuorieju, vīkės 1950 m. bėrželė 25 d. – 1953 m. lėipas 27 d. (bėngiesė paliaubuom, ale taikas sotartis nebova pasėrašīta).

Kateguorėjė:Vainas
Kateguorėjė:Šiaurės Kuoriejė
Kateguorėjė:Pėitū Kuoriejė
Skaudvėlės seniūnėjė

**Skaudvėlės seniūnėjė** () - seniūnėjė Tauragies rajuona šiaurės rītūs; cėntros - Skaudvėlė.

## Dėdliausės gīvenvėitės
*Adakavs I – 617 gīv.
*Pėlsūdā – 324 gīv.
*Trepā – 241 gīv.
*Šėdagē – 173 gīv.
*Būtenē – 141 gīv.
*Požā – 111 gīv.

## Kėtas suodnas

*Adakavs II – 0 gīv.
*Angladegē – 5 gīv.
*Barsokīnė – 15 gīv.
*Beresnėškė – 0 gīv.
*Beržė̄nė – 6 gīv.
*Buokšēnē – 1 gīv.
*Brožātē – 16 gīv.
*Būgā – 3 gīv.
*Cėgelnė – 0 gīv.
*Daujuotelē – 11 gīv.
*Dvarvėitē – 10 gīv.
*Gedgaudėškė – 60 gīv.
*Gėlvėtē – 24 gīv.
*Gėržadā – 38 gīv.
*Ivangienā – 64 gīv.
*Jakštā – 42 gīv.
*Jakotėškė – 58 gīv.
*Joškātē – 13 gīv.
*Joškėškė – 6 gīv.
*Kalnėškē – 61 gīv.
*Karšova – 13 gīv.
*Kavaduonē – 27 gīv.
*Keterē – 43 gīv.
*Kėrklē – 21 gīv.
*Koksėnė – 4 gīv.
*Laurātē – 0 gīv.
*Laurėnātē – 10 gīv.
*Lelėškė – 18 gīv.
*Margė̄nė – 0 gīv.
*Mėkalātē – 3 gīv.
*Muockātē – 0 gīv.
*Muotātē – 0 gīv.
*Nuosātē – 2 gīv.
*Uočėkē – 58 gīv.
*Pabambē – 9 gīv.
*Paeglounis – 26 gīv.
*Paklevis – 22 gīv.
*Papliestėškė – 19 gīv.
*Paprūdē – 3 gīv.
*Papošīnē – 21 gīv.
*Pasovėrkštės – 1 gīv.
*Paulėškē – 3 gīv.
*Paupīnis – 0 gīv.
*Pavartis – 34 gīv.
*Paverkolnis – 9 gīv.
*Plėngės – 8 gīv.
*Poželē – 44 gīv.
*Rūdėjė – 24 gīv.
*Roibėškė – 19 gīv.
*Sauslaukės – 13 gīv.
*Snėiguonėškė I – 11 gīv.
*Snėiguonėškė II – 0 gīv.
*Suodnalė – 80 gīv.
*Ožkalnē – 1 gīv.
*Vādatuonē – 0 gīv.
*Vėloikē – 52 gīv.
*Vėlnalē – 31 gīv.
*Zakarkėškė – 8 gīv.
*Žaliūkė – 10 gīv.
*Žvėrzdė – 3 gīv.


Kateguorėjė:Tauragies rajuona seniūnėjės
Kalavėjis

[thumb|100px|Kalavėjis, rasts [Rauduonė|Rauduonie]]

**Kalavėjis** ī tuokis kertamāsis ė doriamāsis ginklos, sodarīts ėš ėlgas geležtės ė efesa. Geležtė gal būtė tiesė aba lėnkta, dvėašmenė, vėinašmenė aba beašmenė (tūmet geležtė īr doriamuojė). Efesos sodarīts ėš ronkenas, garduos, apatėnė skersėnė ė/vuo boužalės. Paprastiausis efesos – ronkena so nažīmia garda (pavīzdiou, katanas cuba aba šaškas stuormou).

Lietovuo tonkē nauduots ėšlėnkts kalavėjis – šuoblė (kards).

Kateguorėjė:Gėnklā
Tanks

[thumb|210px|Pėrms tanks svietė – brėtu „[Mark I“]]
**Tanks** (ėš ongl. *tank* – *baks, cėsterna* – kuodėnis šarvouta vėsorēge pruojekta pavadėnėms) – šarvouta vėkšrėnė (retiau ratėnė) kuovėnė mašėna. Tanka pagrėndėne gėnkloute sodara pabūklos. Pėrmas svieta vainas meto, tanku kuonstrokcėjės vīstėmuosė stadėjuos bova koramė ė statuomė tankā, katru pagrėndėnė gėnkloutė bova kolkuosvaidē, pabūklā, terpvainie kāp pagrėndėnē tanka pabūklā bova muontoujamė pabūklā, retiau ognēsvaidē. Pu ontras svieta vainas pradietė gamėntė tankā so raketu paleidėma irengėnēs.

## Nūruodas

Kateguorėjė:Karėnė teknėka
Dūšė

**Dūšia** () daugomuo vieru vadėnama savaronkėška substancėjė, egzėstounontė kėikvėina žmuogaus vėdou. Tēpuogė dūšė skaituoma kūna ė materėjės prėišėngībė. Skėrtėngā nu vieru, dūšė gal būtė nemarė vuo marė.

Kateguorėjė:Dūšė
Persu kalba

**Persu kalba**, aba **farsi**, (فارسی) īr vėina labiausē paplėtosiu indėeuruopėitiu šėimas iranienu kalbū kalbū. Tai Irana (bovosė Persėjė) kalba, nuors ana īr ruokoujamasė Afganėstanė (darí aba farsi-kabulí), Tadžėkėjuo ė Pakėstanė. Ėš vėsa īr skaituoma, ka ta kalba ruokoujasė 62 mln. žmuoniū svietė.

## Nūruodas

Kateguorėjė:Indėeuruopėitiu kalbas
Torku kalba

**Torku kalba** *(torkėškā - Türkçe)* – tiorku kalbū gropės kalba. Torkėjės, Kėpra ė Š. Kėpra valstībėnė kalba. Tēpuogė vartoujama Bolgarėjuo, Graikėjuo ė mėlėjuonu torku ėmėgrontu Vuokītėjuo, Austrėjuo, Nīderlandūs ė kėtuosė ES valstībėse.

## Abecele

## Tromps žemaitiu-torku kalbū žuodīns
* Aš - Ben
* To - Sen
* Ons - O
* Ana - O
* Mas - Biz
* Jūs - Siz
* Anie - Onlar
* Anas - Onlar
* Ožbėngtė - Bitirmek
* Balsoutė - Oy vermek
* Biegtė - Koşmak
* Jiestė - Yemek

## Nūruodas

Kateguorėjė:Tiorku kalbas
Gramatėka

**Gramatėka** – fėluoluogėjės dalis, tėrontė žuodiu sandara ė rašība, tēpuogė stambesnios kalbėnios vėinetos (kalbuos dalis, sakėne dalis). 

*Gramatėkā* prėskėramė: 

* muorfuoluogėjė;
* sėntaksė;
* leksėkuoluogėjė.

Kateguorėjė:Kalbuotīra
Kuonstėtocėjė

[200px|miniatiūra|[ATR Gegužės 3 d. Kuonstėtocėjė (lietoviu k.]]
**Kuonstėtocėjė** – pagrėndėnis istatīms, itvėrtėnontis pėlėitiu laisves ė teises ė nostatontės valdžiuos šakū tarposave santīkios ė rīšios. Termėns kėlės ėš luotīnėška žuode *constitutio*, reiškontio bikuoki īpatėngā svarbu istatīma.

Kuonstėtocėje gal torietė regėjuons, valstībė o valstībių sājonga, tēpuogė prekības uorganėzacėjės, puolėtėnės partėjės, īmuonis.

Kuonstėtocėju būn **rašītėniu** ė **narašītėniu**.

Kateguorėjė:Puolėtuoluogėjė
Kateguorėjė:Teisė
Nacėzmos

[thumb|right|180px|[Svastėka, naciu sėmbuolis]]
**Nacėzmos**, **naciuonalsuocēlėzmos**, **hitlerėzmos** – tuotalėtarėnės Vuokītėjės puolitėnės partėjės NSDAP, sosėkūrosės 1919 m. ė valdiosės Vuokītėjė terp 1933 ė 1945 m., puolitėnė ideuoluogėjė. Nacėzmos laikuoms dar labiau rasėstėnė ė radėkalia fašėzma skvarma. Glabni naciuonalsuocēlėzma ideuoluogā bova Aduolfos Hitleris, Alfreds Rozenbergs ė Juozefs Gėbelsos.

## Tēpuogė veiziekat

* Neonacėzmos
* Trets Reichs

Kateguorėjė:Puolėtologėjė
Anarkėzmos

**Anarkėzmos** (, „ba valduovu“) – puolėtėnė fėluosuopėjė o duoktrėnu ė pažiūrū vėsoma, teigontė, ka hīrarkėnės valdīma fuormas īr ne tėk nareikalėngas, bat ė žalėngas. Anarkėzma fėluosuopėjė ėšsėvīstė Europuo ė pasklėda pu ciela svieta, daugiausē XX o. pradiuo.

Anarkėzmos
Naciuonalėzmos

**Naciuonalėzmos** - ideuoluogėjė, teigontė tam tėkruos gīventuoju gropės naciuonalėni (tautėni) bendroma ė sėikontė sojongtė ta gropė tuoke bendroma pagrėndo i valstībėni darėni.

## Nūruodas

Kateguorėjė:Puolitėka
Pėlsūdā

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 324 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Muonarkėjė

[thumb|[Napuoleuons imperatuorious suostė.]]
**Muonarkėjė** (ėš graiku – **μοναρχία**, *monarchia* = "vėinvaldīstė") īr vėina ėš valdīma skvarmu, katruo valstībės galva īr vėins valduovs (muonarks: konėgaikštės, karalios, imperatuorios ė tēp tuoliau). Paprastā muonarkėjės būn paveldėmas.

Vagol valduova dalīvavėma valstībės valdīmė muonarkėjės skėrstuomas i:
* absuoliotėnes;
* kuonstėtocėnes.

Muonarkėjė
Kateguorėjė:Valdīma skvarmas
Paulėškē

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo, ož 5 km i rītos nu Skaudvėlės. Kaimalie gīven 3 žmuonis.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Adakavs II

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo liōb gīvent žmuonis, bat daba nabgīven nivėins.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Cėgelnė (Tauragie)

**Cėgelnė** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo liōb gīvent žmuonis, bat daba nabgīven nivėins.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Vaidatuonē (Tauragie)

**Vādatuonē** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo liōb gīvent žmuonis, bat daba nabgīven nivėins.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Liektovs

thumb|PBY Catalina

**Liektovs** - sonkesnės ož uora uorlaivės, torontės varīkli, īr kelams sparnū. Liektovams priskėrami - vėinsparnis liektovs, dvėsparnis liektovs (biplans) ė trėsparnis liektovs (triplans). Retās atvejēs pasėtaika ė specėfėniu konstrukcėju, tuokiu kāp skrendontis sparns, aba sparnų natorons skrendontis kūns.
Tonkiausē liektovā skėrstuomi i tas kateguorėjės:
* Palē paskīrėma: vainuos aba torontis gėnkloutė, aba civilinē
* Palē skrėdėma atstoma: vėitėni, artėma, vėdotėni ė tuolėma skrėdėma atstoma
* Palē varīklė tėpa: rektyvinę i su imontoutu sraigtu
* Palē dėdliausi skrėdėma atstoma: vėršgarsėnē ėr ikigarsėnē
* Palē lėimens tėpa: vėinlėimenē, dvėlėimenē ė belėimenē
* Palē kīlėma ė topėma būda: kīlontis vertėkalē, trompa ėr ėlga kīlėma
* Palē pilotavėma būda: pilotoujamė ė nepilotoujamė
* Palē varīkliu skaitliu ė anū tėpa: dažniausē liektovā tor nu 1 ligė 8 varīkliu

Svarbiausės liektova dalis: lėimou, sparnā, važiuoklė, oudega, varīklis, valdīma ėr elektras ironga.
Liektuvou būtėns uors ėr atvėrs pluots pakėltė ė nusileistė. Daugomā liektovu rēk uora ousta aba aerodruoma. Iprastā liektovā kīl ė tūp ont žemės, ale īr liektovu, pritaikītu kėltė nu leda, snėiga aba net nu ondėns.

Svarbiausė nutėkėmā, sosėjė̄n so liektovās: 
George Cayley (1773-1857 m.) īr laikuoms dabartėnė čiesa liektova kūriejo.
Gabriel Voisin 1905 m. Parīžiou sokūrė pėrmuoji hidroplana (liektova, katros kīl nu ondėns pavėršiaus)
1912 m. spalė 16d. ivėkdīta pėrmuojė vainas operacėjė su liektuvo.
1919 m. bėrželi ivīka pėrms skrīdis be sustuojėma per Atlanta ondėnīna.
1968–1969 m. pristatītė pėrmė̄jė keleiviu vėršgarsėnē liektovā Concorde ė TU-144. Ale diel konstrukcėniu biedū masėškā neėšpopulērėjė.
2000 m. sodūža pėrms Concorde liektovs. Užsėdegos anuo vėinam ėš varīkliu, kėik čiesa paskrėda ė grētā nokrėta žemīn. Žova vėsė žmuonis.
1981 m. svieta ėšvīda naikėntovs F-117. 
1988 m. parbūdavuots dėdliausis svietė kruovėnėnis liektovs AN-225. Torons šešės varīklios, ans bova skėrts SSRS kuosmėnē programā „Buran“. Anai nutrūkos, liektovs bova vieliau modifikouts ė pritaikīts kruovėniams gabentė. Ėšvėin gal ons gabentė daugiau nekāp 200 tuonu kruovėniu.
2005 m. pėrmuoji miegėnėma skrīdi atlėka Airbus A380 liektovs - dėdliausis ligė šiuol pagamėnts keleiviu liektovs. Anou gal skrėstė nu 500 ligė 800 keleiviu.

Kateguorėjė:Transpuorts
Brigitte Bardot

thumb|210px|Brigitte Bardot, 1968.thumb|210px|Brigitte Bardot, 1962.
**Brigitte Bardot**, *Brėžėt Barduo* (g. 1934 m. siejės 28 d.) — Prancūzėjės aktuorė, bovėss muodelis, dainėnėnkė ė kuovuotuoja ož gīvūnu teisės. 

## Fėlmuografėjė

* 1952 — Le trou normand
* 1952 — Les dents longues
* 1952 — Manina, la fille sans voile
* 1953 — Le portrait de son père
* 1953 — Un acte d'amour
* 1954 — Tradita
* 1954 — Si Versailles m'était conté
* 1955 — La lumière d'en face
* 1955 — Futures vedettes
* 1955 — Le fils de Caroline chérie
* 1955 — Doctor at Sea
* 1955 — Les grandes manoeuvres
* 1956 — La mariée est trop belle
* 1956 — Helen of Troy
* 1956 — Cette sacrée gamine
* 1956 — Mio figlio Nerone
* 1956 — En effeuillant la marguerite
* 1956 — Et Dieu... créa la femme
* 1957 — Une parisienne
* 1958 — Les bijoutiers du clair de lune
* 1958 — En cas de malheur
* 1959 — La femme et le pantin
* 1959 — Babette s'en va-t-en guerre
* 1959 — Voulez-vous danser avec moi?
* 1960 — L' affaire d'une nuit
* 1960 — La vérité
* 1961 — La bride sur le cou
* 1961 — Amours célèbres
* 1962 — Vie privée
* 1962 — Le repos du guerrier
* 1963 — Le mépris
* 1964 — Une ravissante idiote
* 1965 — Viva Maria!
* 1966 — Marie Soleil
* 1966 — Masculin féminin: 15 faits précis
* 1967 — À coeur joie
* 1968 — Tre passi nel delirio
* 1968 — Shalako
* 1969 — L' ours et la poupée
* 1969 — Les femmes
* 1970 — Les novices
* 1971 — Boulevard du rhum
* 1971 — Les pétroleuses
* 1973 — Don Juan 73 ou Si Don Juan était une femme...
* 1973 — L' histoire très bonne et très joyeuse de Colinot Trousse-Chemise

Kateguorėjė:Prancūzėjės aktuorē
Bruolē Marksā

[miniatiūra|250px|Groucho, Gummo, Minnie (muotėna), Zeppo, Frenchy (tievs), Chico ė Harpo [1913 m.]]

**Bruolē Marksā** bova puopoliarūs bruolē kuomėkā, vaidėnė vuodevėliūs, spektakliūs ė fėlmūs.

## Nūruodas
* www.marx-brothers.org

Kateguorėjė:JAV kuomėkā
Kateguorėjė:JAV aktuorē
Vats

[thumb|150px|Rokonds alektras galē vatās mieroutė – [vatmetros.]]

**Vats** – fizėkėnis vėinets, katruo īr mieroujama galia (P). 1 W per 1 s atlėik 1 J darba.

P=\frac{A}{t}   

Dīdlis pavadėnts fizėka Džėimsa Vata garbē.

Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Ruomas imperėjė

thumb|right|500px|Ruomas imperėjė (116 m.)
**Ruomas imperėjė** (l) vadėnama Senuobės Ruomas valstībė pu 27 m., kada Gajou Uoktavėjou Senats sotėik Augosta tėtola. 


Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Leuonards da Vinčis

right|thumb|Autuopuortrets
**Leuonards da Vinčis** (*Leonardo da Vinci*; 1452 m. balondė 15 d. – 1519 m. gegožė 2 d.) bova tuokis žėnuoms italu renesansa arkėtėkts, tapītuos, skolptuorios, mozėkonts, mena teuoretėks, inžėnierios, ėšradies, fėluosuops.

Karto so Mikelandželo ė Rapaelio īr laikuoms talentėngiausiu Italėjės menėninko.
## Darbū galerėjė
Žemiau pateiktė žīmė Leuonarda da Vinčė darbā īr.

Vaizdas:Leonardo da Vinci - Annunciazione - Google Art Project.jpg| „Geruojė žėnė“
Vaizdas:Leonardo da Vinci - Ginevra de' Benci - Google Art Project.jpg| „Džinevras de Benči puortrets“
Vaizdas:Leonardo da Vinci Madonna of the Carnation.jpg| „Maduona so kvietka“
Vaizdas:Leonardo da Vinci Benois Madonna.jpg| „Benua Madona“
Vaizdas:Leonardo da Vinci - Adorazione dei Magi - Google Art Project.jpg| „Ėšmėntiu pagerbėms“
Vaizdas:Leonardo Da Vinci - Vergine delle Rocce (Louvre).jpg| „Maduona ouluosė“
Vaizdas:Lady with an Ermine - Leonardo da Vinci - Google Art Project.jpg| „Ledi so šermounielio“
Vaizdas:Leonardo da Vinci (1452-1519) - The Last Supper (1495-1498).jpg| „Paskotėnė vakarėinė“
Vaizdas:Leonardo da vinci, The Virgin and Child with Saint Anne 01.jpg |„Maduona ė Kūdėkis so Šv. Uona ė avėnielio“
Vaizdas:Leonardo da Vinci - Mona Lisa.jpg| „Mona Liza“


Kateguorėjė:Renesansos
Kateguorėjė:Ėšradiejē
Le Korbiuzjie

thumb|Le Corbusier (1964)
**Charles-Edouard Jeanneret**, kūrībėnis pseuduonėms **Le Corbusier** (g. 1887 m. spalė 6 d. - m. 1965 m. rogpjūtė 27 d.) bova šveicaru kėlėma prancūzu arckėtekts ė rašītuos, muodernėzma arkėtekturass pradėnėnks.

## Nūruodas

Kateguorėjė:Arkėtektā
Kateguorėjė:Muodernėzmos
The Rolling Stones

[thumb|150px|Gropė [2006 m.]]

**The Rolling Stones** – legėndėnė brėtu ruokenruola gropė, sosėkūrosė 1960 m. Anuos dabartėnē narē: Mick Jagger, Keith Richards, Ron Wood, Charlie Watts.

Kateguorėjė:Ruokenruola atlėkiejē
Roibėškė

**** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 19 žmuoniū.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Salvaduors Dali

[thumb|Salvaduors Dali ([1939 m.).]]
**Salvaduors Felėps Žosėnts Dali Duomeneks** (kataluonėškā *Salvador Felip Jacint Dalí Domènech*; 1904 m. gegožė 11 d. – 1989 m. sausė 23 d.) – ispanu dailėnėnks, tapītuos, grafėks ė skolptuorios, vėins žīmiausiu siorrealėzma atstuovu.

* *Carré d'Art (Salvaduors Dali)*, Jean-Pierre Thiollet, Anagramme Ed., 2008. ISBN 2-35035-189-6

Kateguorėjė:Anarkėstā
Kateguorėjė:Skolptuorē
Kateguorėjė:Tapītuojē
Kateguorėjė:Siorrealėzmos
Albrechts Diorerės

thumb|200px|Autuopuortrets
**Albrechts Diurerės** (Albrecht Dürer; 1471 m. gegožė 21 d. – 1528 m. balondė 6 d.) – vuokītiu tapītuos, grafėks ė matematėks. Vėins magtėngiausiu Vuokītėjės menėnėnku, graviūras meistrū.

Kateguorėjė:Vuokītėjės dailėnėnkā
Kateguorėjė:Tapītuojē
Nedielė

**Nedielė** aba ***savātė*** ī čiesė terpsnis, ėlgesnis kap dėina, bet trompesnis kap mienou. Šiūlaikėniūs kalėnduoriūs, iskaitont ė Grėgalious kalėnduorio, nedielė ī līgė 7 dėinuoms.

Nedielė
Mienou

**Mienou** īr laika mats, nauduojams kalėnduoriūs, apītėkslē sosė̄jės so Mienole jodiejėma perėjuodo. Tradėcėnė ėdiejė kėla ėš mienole faziu, tuokie mienesē vadėnamė **sėnuodėnēs mienesēs** ė tronka apītėkslē 29,53 dėinas.
Vīns

miniatiūra|dešinėje|200px|Rauduona vīna taurie

**Vīns** īr alkuogolėnis gierals, ėšdėrbams fermentounant vīnougiū soltės, čiesās būn so spėrėta prėidās. 

Platiausē vīns ėšdėrbams Pėitū Euruopuo, Australėjuo, Pėitū Afrėkuo ė JAV, vuo vartounams vėsam Svietė.

Kateguorėjė:Alkoholėnē gėrėmā
Kelvėns

**Kelvėns** – SI sėstemas temperatūras o anuos puokīte mieravėma vėinets.

Vėins **kelvėns** līgos 1/273,16 dalē absuoliotėnės (termuodėnamėnės) ondens trėgoba taška temperatūras. 0 K temperatūra līgė absuoliotiou noliou

Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Kėluograms

**Kėluograms** (**kg**) īr bazėnis SI sėstemas masės mieravėma vėinets. Īr vėinėntelis glabnos vėinets, nauduojams so 'kėluo' prīšdieliu, kas znuočie tūkstonti nasėstemėniu vėinetu – gramu.

Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Džaulės

**Džaulės** (**J**) īr ėšvestėnės SI sėstemas energėjės aba darba mata vėinets, līgos darbou, katra atlėik 1 niotuona (N) jiega, pastomdama kūna 1 m, ir ėšreiškams līgtėmė **[[kėluograms|kg]]·[[kvadratėnis metros|m²]]/[[sekondė|s]]²** (**[[Niotuons|N]]·[[metros|m]]**).

Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Skaitlios

**Skaitlios** īr ženklos, nusakontis tam tėkra kuotās kėiki.

Skaitlios nauduojė šomerā da prīš 6000 metu.

*Skaitlious* () termėna lietoviu kalbuo ivedė Juons Jabluonskis.

Kateguorėjė:Matematėka
Trėguonuometrėjė

[thumb|right|150px|Sėnosa ė kosėnosa fonkcėjė [vėinetėnis apskrėtėms|vėinetėniam apskrėtėmė.]]
**Trėguonuometrėjė** ( – trėkompis, *metreo* – mieruojo) – geuometrėjės atšaka, tėrontė sārīšius terp kompū ė kraštėniu geuometrėnies fėgūruosė. Glabnas trėguonuometrėnės fonkcėjės īr sėnosos (\sin x), kosėnosos (\cos x), tangents (\tan x), kotangents (\cot x) ė anū atvėrkštėnės fonkcėjės.

Trėguonuometrėjė nauduojė da Senuobės Egėpta ė Babėluona cėvėlėzacėjės.

Kateguorėjė:Matematėka
Kuola

200px|right|thumb|Stėklielės kuolas

**Kuola** — saldos prėsuotīnts onglērogšteis gierals, tonkiausē tomsē rodas spalvas, torontės kofeīna.

Kuola ėšrada vaistėninks John Stith Pemberton. Grētā palėka puopolērė.

Kateguorėjė:Nealkuohuolėnē gieralā
SI

[thumb|Šalīs, katruos uofėcēlē nie patvėrtėnosės SI sėstemas: [JAV, Liberėjė ė Mianmars.]]
**SI** (sotromp. pranc. *Le système international d'unités*) – tarptautėnė mieravėma vėinetu sėstema, prėėmta 1960 m. 11-uo Tarptautėnie matu ė svuoriu kuonferencėjuo, katruo dalīvava 36 valstībės.

Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Niotuons

**Niotuons** (**N**) — SI sėstemas jiegas mieravėma vėinets, pavadėnts onglu muokslėnėnka Izauoka Niotuona garbē ož anuo duovi klasėkėnės mechanėkas sriti.

Kateguorėjė:Mieravėma vėinetā
Tarėms

**Tarėms** gal būt soprantams, kāp:
* Būds, katron žuodis, aba sakėnē īr rokounamė.
* Būds, kūmet skėrtėnga tar žmuodi žmuogos. 

Žuodē gal būt rokounamė skėrtingā prėklausuomā nū ėvairiū faktuorio, kāp pavėzdiou:
#vėituos, katruo žmuogos īr augės,
#vėituos, katruo žmuogos daba gīven,
#pėzėniū sotrėkėmū,
#anuo etnėnės gropės,
#anuo suocelėnės klasės,
#anuo ėšsėlavėnėma.

Kateguorėjė:Ruoda
Tarmie

**Dēlekts** aba **tarmie** - () – katruos vėinuos kalbuos rūšės, nauduojama atskėruo gruograpėnie terėtuorėjuo. Anou basėrokuonontiū žmuoniū skaitlios ė terėtuorėjės dėdloms gal skėrtėis.

Kateguorėjė:Ruoda
Fransėsks Guoja

thumb|140px|right|Guojas autuopuortrets
**Fransėsks Guoja** (* Francisco Goya*, 1746 kuova 30 – 1828 balondė 16, pėlns vards **Francisco José de Goya y Lucientes**) bova garsos ispanu dailėnėnks ė grafėks. Ans tēpuogė īr laikuoms paskotėnio ėš senūju klasėkėniu dailėnėnku ė pėrmoujo ėš naujuosės kartuos.

Kateguorėjė:Ispanėjės dailėninkā
Frida Kahlo

thumb|Frida su vyru (1932)
**Frida Kahlo** (g. 1907 m. bėrželė 6 d. – m. 1954 m. bėrželė 13 d.) – vėina garsiausiu Meksėkas dailėnėnkiu, realėzma, siorrealėzma ė sėmbuolėzma atstuovė.

Kateguorėjė:Meksėkas dailėninkā
Henri Matisse

thumb|200px|Anrė Metėsos 1933 m.
**Anrė Metėsos** (Henri Matisse, 1869 m. groudė 31 – 1954 m. lapkristė 3 d.) bova prancūzu tapītuos ė skolptuorios.

Kateguorėjė:Prancūzėjės dailėninkā
Kateguorėjė:Puostimpresiuonėstā
Uosmanu imperėjė

200px|thumb|Uosmanu imperėjės herbs

**Uosmanu imperėjė** (senaja uosmanu torku kalba: دولت عالیه عثمانیه Devlet-i Âliye-yi Osmâniyye, šiūlaikėne torku kalba: Osmanlı Devleti or Osmanlı İmparatorluğu) - daugētautė ė daugēvierė torku valduoma valstībė, egzėstavosė 1299 - 1923 m. Pu anuos sobīriejėma atsėrada Torkėjės respoblėka, katra uofėcēlē paskelbta 1923 m.

Kateguorėjė:Bovosės valstībės
Muohands Gandi

**Muohands Karamčands Gandis** (*Mohandas Karamchand Gandhi*, 1869 m. spalė 2 d. Puorbandarė – 1948 m. spalė 30 d. Deli) – Indėjės tautėne ėšsėvadavėma jodiejėma līderės, nesmortėne paseprīšėnėma puolėtėnės taktėkas pradėnėnks. Palaiduots Ponuo, Aga Chana rūmūs.

Kateguorėjė:Indėjės žmuonis
Karls Marksos

**Karl Heinrich Marx** (; 1818 m. gegožė 5 d. Trīrs, Vuokītėjė - 1883 m. kuova 14 d. Luonduons, JK) – vuokītiu fėluosuops, puolėtėnis akonuomėsts, puolitėkas žornalėsts. Anuo poblėkacėjės sofuormava suocēlėstėne ė kuomonėstėne jodiejėma pagrėnda - marksėzma.

Kateguorėjė:Marksėstā
Kateguorėjė:Akuonuomėstā
Kateguorėjė:Fėluosuopā
Kateguorėjė:Žīdā
Pablos Pikasos

thumb|250px|Pablo Picasso 1962 m.
right|200px|Firma de Pablo Picasso

**Pablos Pėkasos** (1881 m. spalė 25 d. – 1973 m. balondė 8 d.) – ispanu tapītuos, vėins žīmiausiu XX o. menėninku, kobėzma kūries.

Ons sokūrė vėršaus 50 000 abruozdieliu, atspaudū, skolptūru, keramėkas gamėniū, tētra kuostiomu.

Kateguorėjė:Ispanėjės dailėnėnkā
Kateguorėjė:Tapītuojē
Rapaelis

thumb|250px|Autuopuotrets
**Rafaelės** (1483 m. balondė 6 – 1520 m. balondė 6 d.) bova italu arkėtekts, dailėnėnks. Karto so Leuonardo da Vinčio ė Mikelandželo īr laikuoms talentėngiausiu Italėjės menėninko.

Īpatėngā žėnuomė darbā īr freskas „Atienu muokīkla“ () ė „Galatiejės triomfos“ (), abruozdos „Siksta Maduona“ ().

## Darbū galerėjė

Image:Raphael Madonna dell Granduca.jpg|1505 m.
Image:Raffaello Sanzio - Madonna of Belvedere (Madonna del Prato) - WGA18643.jpg|1506 m.
Image:Madonna del cardellino dopo il restauro.jpg|1506 m.
Image:La-belle-jardiniere.jpg|1507 m.
Image:Raffaello, madonna della seggiola 01.jpg|1514 m.
Vaizdas:PalaOddiRaffaello.jpg|1502 m.
Vaizdas:Raffaello, pala baglioni, deposizione.jpg|1507 m.
Image:"The_School_of_Athens"_by_Raffaello_Sanzio_da_Urbino.jpg|„Atienu muokīkla“, 1509-1511 m.
Image:MadonnaFoligno.jpg|1511-1512 m.
Image:Raphael St Cecilia.jpg|1514 m.
Image:Transfiguration Raphael.jpg|1520 m.
Image:4 Estancia del Sello (El Parnaso).jpg|1511 m.
Image:11 Estancia de Heliodoro (Misa de Bolsena).jpg|1512 m.
Image:RAFAEL_-_Madonna_Sixtina_(Gemäldegalerie_Alter_Meister,_Dresden,_1513-14._Óleo_sobre_lienzo,_265_x_196_cm).jpg|„Siksta Maduona“, 1513-1514 m.
Image:Raphael's Triumph of Galatea 02.jpg|„Galatiejės triomfos“, 1511 m.
Image:Santa Maria della Pace Raffael Sibyllen.jpg|1514 m.
Image:Sanzio, Raffaello - Adorazione dei Magi - 1517-1519.jpg|1517-1519 m.
Image:Lady with unicorn by Rafael Santi.jpg|1506 m.
Image:Rafael - Retrato de um Cardeal.jpg|1510-1511 m.
Image:Raffaello Sanzio - Ritratto di Bindo Altoviti.jpg|1512-1515 m.
Image:La velada, por Rafael.jpg|1516 m.
Abruozdielis:Raffaello Sanzio - Pope Leo X with Cardinals Giulio de' Medici and Luigi de' Rossi - WGA18876.jpg|1518 m.


Kateguorėjė:Arkėtektā
Kateguorėjė:Italėjės dailėninkā
Rembrants

**Rembrants** *Rembrandt Harmenszoon van Rijn*; tėkras vards **Rembrants Harmensos van Reins** 1606 m. lėipas 15 d. Leidenė – 1669 m. spalė 4 d. Amsterdame) – uolandu tapītuos, grafėks.

Kateguorėjė:Olandėjės žmuonis
Kateguorėjė:Tapītuojē
I. M. Pei

**Ieoh Ming Pei** (貝聿銘, (g. 1917 m. balondė 26 d.), geriau žėnuoms kāp **I. M. Pei**, īr Prėckere premėjė nuomėnouts Kėnėjuo gėmės JAV arkėtekts, žėnuoms katruo darbū īr ivairiūs svieta vėitūs. Ons tēpuogė laikuoms vėino siekmėngiausiu XX omžious Azėjės arkėtekto.

Kateguorėjė:Arkėtektā
Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis
Kateguorėjė:JAV žmuonis
Mao Dzeduns

**Mao Dzeduns** (kėnėškā 毛澤東, 1893 m. groudė 26 d. – 1976 m. siejės 9 d.) - Kėnėjės puolėtėnis veikies, Kėnėjės revoliucėjės līderis ė Kėnėjės LR ikūries, vėina žėnuomiausiu XX o. Kėnėjės asmenībiu. Atsakėnga ož Koltūrėnė revoliucėjė. Dzeduna mėsliu vėsoma vadėnama maoėzmo, vuo tū idieju palaikītuojē - maoėstās. Mao glabnū idieju rėnkėnīs Maža rauduona kningielė īr vėina ėš pėrkamiausiu svietė, īpatėngā kumet vīka Koltūrėnė revoliucėjė. Mao īr parašės tekstu, puoezėjės.

Kateguorėjė:Kėnėjės žmuonis
Kateguorėjė:Kėnėjės puoetā
Kateguorėjė:Komunėstā
Pėterės Pauls Robensos

thumb
**Pėters Pauls Robensos** (*Peter Paul Rubens*) (1577 m. lėipas 28 d. - 1640 m. gegožė 30 d.) - flamandu tapītuos, žīmos baruoka atstuovs.

Kateguorėjė:Flamandėjės dailėnėnkā
Kateguorėjė:Tapītuojē
Kateguorėjė:Baruoks
Diegs Velaskesos

thumb|Autuopuortrets
**Diego de Silva y Velázquez** (1599 m. bėrželė 6 d. - 1660 m. rogpjūtė 6 d.) – ispanu tapītuos, renesansa dailėnėnks.

Kateguorėjė:Ispanėjės dailėninkā
Andy Warhol

[300px|thumb|right|[Džėmis Karterės (kairie) ė Andy Warhol (dešėnie) 1977 m.]]
**Andy Warhol** (Andrew Warhola, 1928 m. rogpjūtė 6 d. – 1987 m. vasarė 22 d.) – amerėkėitiu dailėnėnks, fėlmu kūries, leidies ė pop art mena jodiejėma asmenībė.

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Frank Lloyd Wright

thumb|right|Frank Lloyd Wright
**Frank Lloyd Wright** - (1867 m. bėrželė 8 d. - 1959 m. balondė 9 d.) - žīmos amerėkėitiu arkėtekts, inešės labādėdli duovi muoderniuoses arkėtektūras raidā.

Wright
Abū Nuvasos

miniatiūra|Abū Nuvasos
**Abū Nuvasos al Hasans ben Hani al Hakamis** (750–810), žėnuoms kap **Abū Nuvasos** () bova vėins dėdliausiu klasėkėniu arabu ė persu puoetu.

Kateguorėjė:Puoetā
Dainė

**Dainė** mozėkuo īr santīkėnā tromps vuokalėnės mozėkas korėnīs, katra gal līdietė mozėkas instromentu akuompanėments. Tonkiausē dainė atlėik vėins atlėkies, ale ana gal būtė atlėikama ė dueta, trijo vuo netgė da daugiau žmuoniu.
Kalnėškē (Skaudvėlė)

**Kalnėškē** () - gīvenvėitė Tauragies rajuonė, Skaudvėlės seniūnėjuo. Anuo gīven 61 žmuogos.

Kateguorėjė:Tauragies rajuona gīvenvėitės
Matsuo Bashō

thumb|Matsuo Bashō
**Matsuo Bashō** (松尾 芭蕉? 1644–1694 m. lapkristė 28 d.) īr žėnomiausės Edo laikuotarpe puoets Japuonėjuo. Anam gīvam asont, ans bova vertėnams ož bendradarbēvėma haikai no renga žanre, a daba – ož trompos haiku.

Matsuo Bashō
Matsuo Bashō
Jorge Luis Borges

thumb|right|180px|Chorchė Luisas Borchesas
**Chuorchė Loisos Buorchesos** ( audio) (g. 1899 m. rogpjūtė 24 d. - 1986 m. bėrželė 14 d.) - Argentėnas rašītuos. Fantastėniu nuoveliu, esė, puoemu autuorios, literatūras krėtėks, pargoldītuos. Jorge Luis Borges īr vėins ėš geriausiu XX o. rašītuojū.

Kateguorėjė:Rašītuojē
Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis
Gavrils Princips

**Gavrils Princips** aba **Gavrilo Princip** (Kėrėlėtsa: Гаврило Принцип, [gaʋ'ri:lɔ 'prinʦip]) (1894 m. lėipas 25 d. - 1918 m. balondė 28 d.) bova Buosnėjės serbs ė savė vadėna Juguoslavėjės naciuonalėstu. Ons siejams so liuosoma jodiejėmo Mlada Bosna . 1914 m. bėrželė 28 d. Sarajevė Princips nožodė Austrėjės konėgākši Franza Ferdinanda ė anuo žmuona Huohenberga konėgākšte Soufė. Pu ton noždėma sokėla Pėrma svieta vaina. 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Teruorėstā
Kluods Muonė

**Kluods Muonė** (, 1840 m. lapkristė 14 d. – 1926 m. groudė 5 d.) – prancūzu tapītuos, pėizažėsts, ėmpresiuonėzma atstuovs.

Kateguorėjė:Prancūzėjės dailėninkā
Džuordžėjė Uokėf

right|thumb|200px|Georgia O'Keeffe

**Georgia O'Keeffe** (*Džuordžėjė Uokuofi*, 1887 m. Lapkristė 15 — 1986 m. kuova 6 d.) - bova JAV dailėninkė, katra dėdlē itakava JAV mena nu XX omžiaus tretiuojė dešimtmetė.

Kateguorėjė:JAV dailėninkā
Luís de Camões

thumb|250px|
**Luís Vaz de Camões** (api 1524–1580 m. bėrželė 10 d.) dažnā laikuomas geriausio Puortogalėjės puoeto. Ans daugomuo rašė līrėška puozėje.

## Nūruodas
* *[https://web.archive.org/web/20171014103951/https://www.wdl.org/en/item/11198/ The Lusiads]*

Kateguorėjė:Puortogalėjės žmuonis
Migėlis de Servantesos Savėdra

right|thumb|Migelės de Servantesos Savedra
**Migėlis de Servantesos Savėdra** (**Miguel de Cervantes Saavedra**, 1547 m. siejės 29 d. – 1616 m. balondė 23 d.) – ispanu rašītuos. Anuo žīmiausės kūrėnīs „Ėšmuonėngasis hidalgs Duon Kėchuots ėš La Manša” īr.

Kateguorėjė:Ispanėjės rašītuojē
Mikelandžels

thumb|Mikelandžels

**Mikelandžels Buonaruotė** (*Michelangelo Buonarroti*, 1475 m. kuova 6 d. — 1564 m. vasarė 18 d.) bova renesansa italu dailėninks, skolptuorios, arkitekts ė puoets. Anuo kūrėnē toriejė magtīngas itakas vėsuos Euruopas menou. Karto so Leuonardo da Vinčio ė Rapaelio īr laikuoms talentėngiausiu Italėjės menėninko.

Cielam svietė žėnuomas tuos Mikelandžela padėrbtas skolptūras: „Pieta“ (1499 m.), „Duovīds“ (1504 m.), „Muozė“ (1515 m.), tēpuopgė Siksta kuoplīčės lobū freskas (1512 m.). Mikelandžels sopruojektava Šv. Petra bazilėkas Vatėkanė kupuola.

Kateguorėjė:Italėjės dailėninkā
Jumpstyle

**Jumpstyle** - mozėkas ė šuokiū žanrs, bovės dėdlē puopolēros Belgėjuo ėr Uolandėjuo 2006 metū vasara . 

## Šaltenē

Kateguorėjė:Mozėka
Geoffrey Chaucer

thumb|right|200px|Džefrės Čouserės
**Džefrės Čuoserės** (, 1343 – 1400 m. spalė 25 d.) – žīmiausės onglu doromžiu rašītuos, fėluousops, dėpluomats.

Kateguorėjė:Vėdoromžē
Kateguorėjė:Onglėjės rašītuojē
Antuons Čechuovs

thumb|200px|Antuons Čechuovs
**Antuons Čechuovs** (*Антон Павлович Чехов*) (1860 m. sausė 29 d. Taganruogė, Rosėjuo – 1904 d. lėipas 15 d. Badenveilere, Vuokītėjuo, palaiduots Maskvuo) – rosu pruozėnėnks, rašės apīsakas, apsakīmos, pjesės.

Čechuovs
Jackson Pollock

miniatiūra|Jackson Pollock
**Jackson Pollock** (*Džeksuons Puolaks*, 1912 m. sausė 28 d., – 1956 m. rogpjūtė 11, d.) - bova JAV dailėninks, katrs dėdlē itakava abstrakto ėmpresiuonėzma.

Kateguorėjė:JAV dailėninkā
Arnaut Daniel

**Arnaut Daniel** (*Arnaut Danièl de Riberac*) bova uoksėtanu XII o. trubadūrs.

Kateguorėjė:Vėdoromžē
Kateguorėjė:Trubadūrā
Džuordžos Nuoelės Guorduons Bairuons

thumb|Luords Bairuons
**Džuordžos Nuoelės Guorduons Bairuons** (*George Noel Gordon Byron*) – 1788 m. sausė 22 d. – 1824 m. balondė 19 d.) – XIX o. pradiuos onglu puoets, vėins žėnuomiausiu ruomantėzma atstuovu.

Bairuons
Rubén Darío

thumb|250px|Rubén Darío
**Félix Rubén García Sarmiento** tēpuogė žėnuoms kāp **Rubén Darío** (1867 m. sausė 18&ndash; 1916 m. vasarė 6 d.) bova Nėkaragvas puoets muodernėstos ė rašītuos.

Kateguorėjė:Nėkaragvas žmuonis
Kateguorėjė:Puoetā
Kateguorėjė:Rašītuojē
Fiuoduors Duostuojėvskis

thumb|right|250px|Fiuoduors Duostuojėvskis.<br />Tapītuos – V. Peruovs, 1872
**Fiuoduors Michailuovėčios Duostuojėvskis** (1821 m. lapkristė 11 d., Maskva – 1881 m. vasarė 9 d., Sankt Peterborgs, Rosėjė) – vėins ėš svarbiausiu rosu rašītuoju.

Kateguorėjė:Rosėjės rašītuojē
Firdousis

thumb|right|400px|Firdousė kaps.
**Hakīm Abū l-Qāsim Firdawsī Tūsī** (), paprastiausē vadėnams **Firdousis**, (935–1020) bova dėdlis persu puoets. Parašė epa „Šachnamė“.

Kateguorėjė:Persėjė
Kateguorėjė:Puoetā
Grainne Seoige

**Grainne Seoige** (*airėškā - Gráinne Seoige* d. 1974 m. lapkristė 5 d.) - televėzėjės laidū vedė̄jė Airėjuo. Dėrba televėzėjės kanalūs TG4, TV3 ė Sky News Ireland.

## Nūruodas
* Gráinne Seoige aprašīms (onglu klaba)

Kateguorėjė:Airėjės žmuonis
Fėzoli

thumb|200px|Fėzoli
**Fuzûlî** (Fėzoli) (فضولی) bova torku puoeta **Muhammad bin Suleyman** (محمد بن سليمان) (api 1483 – 1556) literatūrėnis slapīvardis. Fėzoli idiejė labā dėdli duovi i Uosmanu puoezėje, torku literatūra. 

## Nūruodas
* FUZULİ

Kateguorėjė:Torkėjės žmuonis
Gabriel García Márquez

thumb|160px|Gabriel García Márquez dalėj autuograpos
**Gabriel José de la Concordia García Márquez** (g. 1927 m. kuova 6 d. Arakatakuo - m. 2014 m. balondė 17 d. Meksėkė) – Kuolombėjės rašītuos, žornalėsts, literatūrėnės Nuobelė premėjės laimietuos.

Marquez
Marquez
Johann Wolfgang von Goethe

thumb|Juohans Vuolfgangs Getė (1811)
**Johann Wolfgang von Goethe** (**Johanas Volfgangas Gėtė**; 1749 m. rogpjūtė 28 d. Frankforte pri Maina – 1832 m. kovo 22 d. Veimare) – vuokītiu rašītuos, homanėsts, puolitėks ė fėluosuops. 

Kateguorėjė:Vuokītėjės rašītuojē
Kateguorėjė:Teisėninkā
Huomers

thumb|150px|Huomers
**Huomers** () – Senuobės Graikėjės puoets, gerā žėnuoms kāp „Ėliadas“ ė „Uodėsieje“ kūries. 

Kateguorėjė:Antėkas puoetā
Huoracėjos

thumb|right|200px|Huoracėjos
**Huoracėjos** (*Quintus Horatius Flaccus*, 65 m. pr. Kr. groudė 8 – 8 m. lapkristė 27 d.) – vėins žīmiausiu luotīnu kalba rašiosiu puetu.

Kateguorėjė:Antėkas puoetā
Kateguorėjė:Senuobės Ruomas rašītuojē
Victor Hugo

thumb|200px|right|Vėktuors Huguo
**Vėktuors Huguo** (**Victor-Marie Hugo**, 1802 m. vasarė 26 d. – 1885 m. gegožė 22 d.) – prancūzu puoets, dramatorgs, ruomanėsts, tapītuos ė dėzaineris. Ans laikuoms žīmiausio prancūzu ruomantėzma puoeto.

Kateguorėjė:Prancūzėjės rašītuojē
Henrik Ibsen

**Henrik Johan Ibsen** (**Henrėks Juohans Ibsens**) – žīmos Nuorvegėjės dramatorgs, dažnā vadėnams „šiūlaikėnės dramas tievo“.
## Žīmas

Kateguorėjė:Nuorvegėjės rašītuojē
Kateguorėjė:Dramatorgā
Kateguorėjė:Teatros
Džeimsos Džuoisos

thumb|Džeimsos Džuoisos
[thumb|Pamėnklos Poluo, [Kruatėjė|Kruoatėjuo.]]
**Džeimsos Džuoisos** (, airėšks vards **Séamas Seoighe**; 1882 m. vasarė 2 d. – 1941 m. sausė 13 d.) – vėins itakėngiausiu XX o. airiu rašītuoju ė puoetu. 

## Darbā
[thumb|upright|''Dubliners'', [1914 m.]]

* *[[Stephen Hero]]* (parašīta 1904–1906 m., ėšlēsta 1944 m.)
* *[[Chamber Music (knīnga)|Chamber Music]]* (1907 m. puoemas)
* *[[Giacomo Joyce]]* (parašīta 1907 m., ėšlēsta 1968 m.)
* *[[Dubliners]]* (1914 m.)
* *[[A Portrait of the Artist as a Young Man]]* (1916 m.)
* *[[Exiles (pjiese)|Exiles]]* (1918 m. pjiese)
* *[[Ulysses (nuovele)|Ulysses]]* (1922 m.)
* *[[Pomes Penyeach]]* (1927 m. puoemas)
* *Collected Poems* (1936 m. puoemas)
* *[[Finnegans Wake]]* (1939 m.)
* *[[James Joyce’s Letters to Sylvia Beach, 1921-1940 m.]]* (1987 m.)

Kateguorėjė:Airėjės žmuonis
Franz Kafka

thumb|210px|Francos Kafka 1906 m.

**Franz Kafka** (; g. 1883 m. lėipas 3 d. – 1924 m. bėrželė 3 d.) – vėins itakėngiausiu XX o. rašītuoju, rašės vuokītiu kalba.

Kafka, Francas
Kalėdasa

**Kalėdasa** (Devanagari: कालिदास) bova žīmos sanskrėta literatūras puoets ė dramatorgs, Meghadūtas, Abhijnanashakuntalas, Kumārasambhavas ė kėtū iki šiuolē garsiu kūrėniū autuorios.

Kateguorėjė:Sanskrėta puoetā
Kateguorėjė:Senuobės indu puoetā
Omar Khayyám

**Ghiyās od-Dīn Abol-Fath Omār ibn Ebrāhīm Khayyām Neyshābūri** 
(perėškā: غیاث الدین ابو الفتح عمر بن ابراهیم خیام نیشابوری) (gėmė 1048 m. gegožė 18 Nėšepūrė, Persėjuo – mėrė 1122 m. groudė 4 d.) bova Persėjės puoets, matematėks, fėluosuops, astruonuoms.

Kateguorėjė:Persėjės žmuonis
Li Bai

thumb|200px|Li Bai
**Li Bai** aba **Li Po** (kėn.: 李白; pinyin: Lǐ Bái / Lǐ Bó) (701-762) bova kėnu puoets.

Kateguorėjė:Kėnėjės puoetā
Naguib Mahfouz

**Naguib Mahfouz** (1911 m. groudė 11 – 2006 m. rogpjūtė 30 d.) bova Egėpta rašītuos ruomanėsts, 1988 m. laimiejės Nuobele premėje.

Kateguorėjė:Egėpta žmuonis
Kateguorėjė:Nuobele premėjės laureatā
Muoljers

**Muoljers** (; tėkras vards **Žans Batėsts Puoklens** *Jean-Baptiste Poquelin* 1622 m. sausė 15 d. Parīžiou – 1673 m. vasarė 17 d. Parīžiou) – prancūzu dramatorgs, aktuorios, teatrals.

Kateguorėjė:Prancūzėjės rašītuojē
Vladimėrs Nabuokuovs

**Vladimėrs Vladimėruovėčė Nabuokuovs** (Влади́мир Влади́мирович Набо́ков) bova daugēkalbis Amerėkas rosu rašītuos. Glabniausės anuo ruomans īr „Luolėta“.

Kateguorėjė:Rosėjės rašītuojē
Kateguorėjė:Pargoldītuojē
Uovėdėjos

thumb|right|175px|Uovėdėjos

**Publius Ovidius Naso** (g. 43 m. pr. Kr. kuova 20 d., m. 17 m. o vieliau) – ruomienu puoets.

Kateguorėjė:Antėkas puoetā
Monšės Premčands

**Monšės Premčands**, प्रेमचंद (1880 m. lėipas 31 d. - 1936 m. spalė 8 d.) bova vėins dėdliausiu muoderniuoses hindi ė urdu literatūras puoetu.

Kateguorėjė:Indėjės rašītuojē
Marselis Prosts

thumb|right|Marselis Prosts (1895)
**Marselis Prosts** (*Marcel-Valentin-Louis-Eugène-Georges Proust* 1887–1922) bova prancūzu entelektoals, rašītuos, esejėstos, mena krėtėks. Anou garsiausis darbs īr ėš 7 kningu sogolontė epuopiejė „Prarasta čiesa baėiškont“. Ciela sava gīvenėma praleida Parīžiou.

Proust
Aleksandros Poškėns

[thumb|right|320px|A. Poškėna puortrets, notapīts [Vasėlėjos Truopėnėns|V. Truopėnėna]]
**Aleksandros Sergėjevėčė Poškėns** (; 1799 m. bėrželė 6 d. - 1837 m. vasarė 10 d.) - rosu ruomantėzma puoets ė rašītuos, laikuoms geriausio rosu puoeto.

Kateguorėjė:Rosėjės puoetā
Artūrs Rembuo

thumb|200px|Septīniuolėkmete A. Rembuo puortrets, 1872 m.
**Žans Nėkuols Artūrs Rembuo** (*Jean Nicolas Arthur Rimbaud*, 1854 m. spalė 20 – 1891 m. lapkristė 10 d.) bova prancūzu puoets.

Kateguorėjė:Prancūzėjės rašītuojē
Shota Rustaveli

**Shota Rustaveli** (grozėnėškā შოთა რუსთაველი) bova XII omžious grozėnu puoets.

Kateguorėjė:Grozėjės puoetā
Kateguorėjė:Vėdoromžiu puoetā
José Saramago

**Žuozė Saramags** (José de Sousa Saramago, gėmė 1922 m. lapkristė 16 d. - mėrė 2010 m. bėrželė 18 d.) īr puortogalu rašītuos ė žornalėsts Nuobele premėjės laureats. Ans tēpuogė īr Puortogalėjės kuomonėstu partėjės narīs.

Kateguorėjė:Nuobele premėjės laureatā
Kateguorėjė:Puortogalėjės rašītuojē
Kateguorėjė:Komunėstā
Suokrats

thumb|Suokrats
**Suokrats** (*Σωκράτης*) (469 m. pr. Kr. - 399 m. pr. Kr.) – graiku fėluosuops, gīvenės ė veikės Atienūs. Suokrats sopuormava puovėiza, ka fėluosuopėjė īr būds sėikt gīvenėma ėšmėntėis. Suokrats dėdlē prėsdė̄jė pri etėkas ė luogėkas muokslu vīstėmuos.

Kateguorėjė:Antėkas fėluosuopā
Kateguorėjė:Epėstemuoluogā
Sun Dzi

thumb|200px|Klasėkėnis Sun Dzi puortrets

**Sun Dzi** () īr garbies tėtols, soteikts **Sūn Wǔ** (孫武; api 544—496 m. pr. Kr.), bova garsiuos senuobės kėnu kningas api vainas strategėjė „Kuovas mens“ autuorios.

Kateguorėjė:Kėnėjės fėluosuopā
Benits Mosuolėnės

thumb|right|Benits Mosuolėnės
**Benito Amilcare Andrea Mussolini** (**Benits Mosuolėnės**; 1883 m. lėipas 29 d. – 1945 m. balondė 28 d.) – italu puolitėks, Italėjės fašėstu līderis, dėktatuorios nu 1922 m. spalė iki 1943 m. lėipas 24.

Kateguorėjė:Fašėzmos
Kateguorėjė:Italėjės žmuonis
Čarlzos Dėkensos

thumb|Čarlzos Džuons Hafems Dėkensos
**Čarlzos Džuons Hafems Dėkensos** (*Charles John Huffam Dickens*; 1812 m. vasarė 7 d. – 1870 m. bėrželė 9 d.) – onglu rašītuos, žīmiausės onglu ruomana kūries, dažnā vadėnams ruomanėstu Šekspīro. Ons bova baguotas vaizduotovės rašītuos, rēlėstos, homuorėsts, satīrėks, sentėmentalėstos, suocēluogs, homanėsts.

Dėkensos
Maksos Vieberis

thumb|250px|Maksos Vieberis
**Maksos Vieberis** (Maximilian Carl Emil Weber, 1864 balondė 21 Erfortė – 1920 m. bėrželė 14 d. Mionchenė) bova vuokītiu akuonuomėsts, teisėnėnks ė suocēluogs.

Weber, Max
Weber, Max
Weber, Max
Liodvėks Vitgenštėins

**Liodvėgs Vitgenštėins** (Ludwig Josef Johann Wittgenstein, 1889 m. balondė 26 d. Viena, Austrėjė - 1951 balondė 29 d. Kembrėdžos, Onglėjė) bova austru fėluosuops, naujū luogėkas, matematėkas fėluosuopėjės, kalbuos fėluosuopėjės ė pruota fėluosuofpėjės ėdieju autuorios.

Kateguorėjė:Austrėjės žmuonis
Kateguorėjė:Fėluosuopā
Akbars Dėdlīsės

thumb|150px|Akbars Dėdlīsės
**Dželaludėns Muhameds Akbars** (جلال الدین محمد اکبر Jalāl ud-Dīn Muhammad Akbar), da žėnuoms kāp **Akbars Dėdlīsės** (Akbar-e-Azam) (pėlns tėtols: Al-Sultan al-'Azam wal Khaqan al-Mukarram, Imam-i-'Adil, Sultan ul-Islam Kaffatt ul-Anam, Amir ul-Mu'minin, Khalifat ul-Muta'ali Abu'l-Fath Jalal ud-din Muhammad Akbar I Sahib-i-Zaman, Padshah Ghazi Zillu'llah ['Arsh-Ashyani]) (1542 m. spalė 15 – 1605 m. spalė 17 o spalė 27 d.) bova Homajuna sūnos, ėš tieva paveldiejės Moguolu imperėjės imperatuorious suosta.

Kateguorėjė:Moguolu imperatuorē
Mustafa Kemalis Atatiorks

thumb|Atatürk
**Mustafa Kemalis Atatiorks** (tork. *Mustafa Kemal Atatürk*; iki 1934 **Mustafa Kemalis**; g. 1881 m. Saluonėkūs – m. 1938 m. lapkristė 10 d. Stambolė) – Torkėjės Respoblėkas ikūries ė pėrmāsis anuos prezėdėnts.

Atatiorks, Mustafa Kemalės
Atatiorks, Mustafa Kemalės
Kateguorėjė:Revuoliocionierē
Vėljams Šekspīrs

thumb| Vėljams Šekspīrs
**Vėljams Šekspīrs** (; pakrėkštīts 1564 m. balondė 26 d. (gėmėma data nažėnuoma, mėrė 1616 m. balondė 23 d.) – onglu rašītuos, puoets ė dramatorgs, vėins žīmiausiu Vakarū Euruopas rašītuoju.

Šekspīrs
Isaaks Baševis Zingerės

**Isaaks Baševis Zingerės** (1902 m. lapkristė 21 – 1991 m. lėipas 24 d.) bova Lenkėjuo gėmės amerėkėitiu rašītuos, daug prėsėdiejės pri jidėš literatūras jodiejėma.

Kateguorėjė:Nuobele premėjės laureatā
Kateguorėjė:Rašītuojē
Sofuoklis

thumb| Sofuoklis

**Sofuoklis** (senuobės graiku kalba Σοφοκλῆς, api 496 m. pr. Kr. - 406 m. pr. Kr.) bova Senuobės Graikėjės dramatorgs, žīmos sava tragedėjuom.

Kateguorėjė:Senuobės Graikėjės žmuonis
Kateguorėjė:Dramatorgā
Snorri Sturluson

**Snorri Sturluson** (1178 – 1241 m. siejės 23) bova islandu istuorėks, puoets ė puolitėks.



Kateguorėjė:Islandėjės rašītuojē
Kateguorėjė:Islandėjės puoetā
Kateguorėjė:Islandėjės puolitėkā
Levs Tuolstuos

thumb|right|Levs Tuolstuos

**Levs Nėkuolajevėčė Tuolstuos** (, 1828–1910) – rosu rašītuos ė poblėcėstos. Žīmiausė anuo kūrėnē: „Vaina ė taika“ ė „Ana Karenėna“.

Tuolstuos
Vergėlėjos

**Poblėjos Vergėlėjos Maruons** (70-19 m. pr. Kr.), žėnuoms kāp **Vergėlėjos**, bova klasėkėnis ruomienu puoets.

Kateguorėjė:Senuobės Ruomas rašītuojē
Kateguorėjė:Antėkas puoetā
Augosts

**Gajos Jolėjos Cezarės Oktavians Augosts** (*Gaius Julius Caesar Octavianus Augustus*, tėkrasės vards **Gajos Uoktavėjos Torėns** (CAIVS·OCTAVIVS·THVRINVS); 63 m. pr. Kr. siejės 23 d. – 14 m. rogpjūtė 19 d.) bova pėrmasės Ruomas imperatuorios, valdės nu 27 pr. m. pr. Kr. iki sava smertėis 14 m.

Kateguorėjė:Ruomas imperatuorē
Sapfo

[thumb|right|250px|Sapfo skulptūra [Luvras|Luvro muziejuje]]

**Sapfo** (*Sappho*, ; VII – VI a. pr. Kr.) – senuobės graiku līrėnė puoetė, gėmosė Lesba saluo.

Kateguorėjė:Antėkas puoetā
Vėljams Vordsvuorts

thumb|250px|V. Vordsvuorts
**Vėljams Vordsvuorts** (William Wordsworth, 1770 m. balondė 7 – 1850 m. balondė 23 d.) bova dėdlis onglu puoets ruomantėstos.

Kateguorėjė:Ruomantėzmos
Kateguorėjė:Onglėjės puoetā
Vu Čenjens

**Vu Čenjens**  (tradėcėnė kėnu kalba: 吳承恩; sopaparstėnta kėnu kalba: 吴承恩; pinyin: Wú Chéng'ēn), pagarbos vards **Ruzhong** (汝忠, api 1500-1582 m.) bova kėnu rašītuos ė Ming dinastėjės puoets. 

Kateguorėjė:Kėnėjės rašītuojē
Amazuonė

**Amazuonė** () īr opės Pėitū Amerėkuo. Ana īr ėlgiausė (palē kėtos doumenis - ontra palē ėlgoma) svietė. Amazuonės ėštakom laikoms opalis, katrs prasėded Perū, Andūs, Nevado Mismi kalna pašlaitie. Vėliau ons sodara Apurimka ope, šėts sotekiejis so Urubamba sodara Ukajali. Nū Ukajalė santokos so Maranjonu opė vadėnama Amazuone. Ana tek par Brazilėjė, Amazuonėjės džiongles. Itek i Atlonta vuondenīna.

Kateguorėjė:Opis
Kateguorėjė:Pėitū Amerėka
Ektors Berliozos

thumb|right|Ektors Berliozos
**Liuji Ektors Berliuozos** (*Louis Hector Berlioz*, pavardie tarama , 1803 m. groudė 11 d. – 1869 m. kuova 8 d.) – prancūzu kompozėtuorios romantėks. 

Berliozos
Anton Bruckner

thumb|200px|Antons Brukneris
**Antons Brukneris** (Anton Bruckner, 1824 m. siejės 4 – 1896 m. spalė 11 d.) bova austru kompuozėtuorios, žėnuoms sava sėmfonėjuom ė motetās.

Kateguorėjė:Austrėjės kompozėtuorē
Antuonėns Dvuoržaks

thumb|200px|Dvuoržaks
**Antuonėns Leopuolds Dvuoržaks** (Antonín Leopold Dvořák, 1841 m. siejės 8 d. – 1904 m. gegožė 1 d.) – čeku kompuozėtuorios ruomantėks.

Kateguorėjė:Čekėjės kompuozėtuorē
Kateguorėjė:Ruomantėkā
Georgos Frīdrėks Hendelis

right|thumb|Georgos Frīdrėks Hendelis
**Georgos Frīdrėks Hendelis** (Georg Friedrich Händel; 1685 m. vasarė 23 d. – 1759 m. balondė 14 d.) bova vuokītiu kėlėma ale Onglėjuo paskom kūrė̄s kuompozėtorios. Sīkiom so J. S. Bacho, Hendelis ī žīmiausis baruoka gadīnės pėrmuosės posės kuompozėtuorios.

Kateguorėjė:Baruoks
Kateguorėjė:Vuokītėjės kompozėtuorē
Džimis Hendriksos

thumb|right|160px|Džimis Hendriksos (1967)
**Džimis Hendriksos** (, pėlns vards onglėškā **James Marshall Hendrix**, 1942 m. lapkristė 27 d. – 1970 m. siejės 18 d.) bova amerėkėitiu gėtarėstos, dainėnėnks, dainū autuorios ė pruodioseris.

Korībuo derėna blioza, džēza, ruoka, rėtmenblioza ė soul mozėkas elementus, ėšplietė alektrėnės gitaras raiškuos galėmībės.

Kateguorėjė:JAV mozėkontā
Gustav Mahler

thumb|Gustavs Maleris

**Gustavs Maleris** (*Gustav Mahler*, 1860 m. – 1911 m.) – austru kompozėtuorios ė dirigents.

## Nūruodas

Kateguorėjė:Austrėjės kompozėtuorē
Kateguorėjė:Vienas žmuonis
Džekoms Pučīnis

thumb|150px|Počėnis
**Džekoms Pučīnis** (Giacomo Antonio Domenico Michele Secondo Maria Puccini), (1858 m. groudė 22 d. - 1924 m. lapkristė 29 d.) – italu kompozėtuorios.

Kateguorėjė:Italėjės kompozėtuorē
Francos Šūberts

**Francos Peteris Šūberts** (Franz Peter Schubert, 1797 m. sausė 31 d. - 1828 m. lapkristė 19 d.) – austru kompozėtuorios, romantėnės mozėkas pradėninks.

## Nūruodas
* Abruozdielis:Franz Schubert - Fantasy in C major for violin and piano.ogg

Šūberts
Juohanesos Bramsos

thumb|Juohanesos Bramsos

**Juohanesos Bramsos** (Johannes Brahms, 1833 m. gegožė 7 d. – 1897 m. balondė 3 d.) bova vuokītiu kompozėtuorios ruomantėks.

Kateguorėjė:Vuokītėjės kompozėtuorē
Frederiks Šopens

thumb|200px|Šopens 1835 m.
**Frederiks Šopens** (, ; 1810 m. kuova 1 d. – 1849 m. spalė 17 d.) bova lėnku pijanėstos ė kompozėtuorios. Ruomantėzma ė klasėcėzma epuochas mozėks. Laikuoms vėino garsiausiu, itakėngiausiu pijanėstu.

Kateguorėjė:Lėnkėjės kompozėtuorē
Abrauoms

[miniatiūra|150px|Abrauoma ikuona. [Andriejos Rubliuovs|A. Rubliuova moziejos]]

**Abrauoms** ( *אַבְרָהָם* tar. Abraham),– Bėblėjės persuonažos, laikuoms žīdu pruobotiom.

Kāp saka Bėblėjė, Abrauoms kėlės ėš Ūra ė gīvenės 2 tūkstontmetie pr. Kr., api 1800 m. pr. Kr.

Kateguorėjė:Senuojė Testamėnta veikiejē
Pėrats

[thumb|right|300px|Pėratu vieleva, žėnuoma kāp ''[Lėnksmasā Ruodžeris*]]
*'Pėratā*' (, , nu žuodė *peiraomei* 'ėiškuotė nuotīkiu ė laimės jūruo') īr razbainīnkā, poulontis [[laivs|laivos]] jūruos ė taikėnios, asontios krontė, sėikont ožgruobtė kruovėni. Greitiausē žuodis pėrats (*peirato'') pėrma karta bova pamėnavuots ruomienu istuorėka Puolėbėjous, api 140 m. pr. Kr.

Dabartėnio čieso pėratās tēpuogė vadėnamė nelegalės kuompioterėnės teknėkas nauduotuojē (IT pėratavėms). 

## Nūruodas

Kateguorėjė:Istuorėjė
Kateguorėjė:Nelegalės pruofesėjės
Jean Sibelius

thumb|Jean Sibelius

**Juohans Jolios Krėstėjans „Jean“ Sibelius** (1865 m. groudė 8 d. - 1957 m. siejės 20 d.) bova suomiu kompuozėtuorios.

Laikuoms žīmiausio Skandinavėjės šaliū sėmfuonėnės mozėkas koriejo. Anuo populēriausis korėnīs -  sėmfuonėnė puoema *Finlandia*.

Kateguorėjė:Soumėjės kompuozėtuorē
Bedržėchos Smetana

thumb|150px|Bedržėchs Smetana
**Bedržėchs Smetana** (Bedřich Smetana, 1824 m. kuova 2 - 1884 m. gegožė 12 d.) - čeku kompuozėtuorios.

Kateguorėjė:Čekėjės kompuozėtuorē
Ruoberts Šumans

thumb|250px|Šumans 1839 m.
**Ruoberts Šumans** (Robert Schumann, 1810 m. bėrželė 8 – 1856 m. lėipas 29 d.) bova vuokītiu kompozėtuorios ėr itakėngs mozėkas kritėks. Priskėrams estetėzma krīptē.

Kateguorėjė:Vuokītėjės kompozėtuorē
Džiuzepė Verdi

thumb|150px|Verdi
thumb|150px|
**Džiuzepė Verdi** (Giuseppe Fortunino Francesco Verdi; gėmė Le Roncole suodnuo, Busseta komunuo, 1813 m. spalė 10 d., mėrė 1901 m. sausė 27 d. Milanė) bova žīmos italu kompozėtuorios, tonkiausē goldės operas. 

Kateguorėjė:Italėjės kompozėtuorē
Neils Armstruongs

thumb|right|Neils Armstruongs
thumb|right|Neils Armstruongs
**Neils Uoldens Armstruongs** (, g. 1930 m. rogpjūtė 5 d. Ohaje valstėjuo - mėrė 2012 m. rogpjūtė 25 d.) - JAV astruonauts, 1969 m. noskrėdės i Mienoli.

Kateguorėjė:JAV žmuonis
Jorėjos Gagarins

thumb|200px|Gagarins 1961 m.

**Jorėjos Gagarins** (; 1934 m. kuova 9 d. – 1968 m. kuova 27 d.) – rosu kuosmuonauts, 1961 m. balondė 12 d. apskrėijės Žeme kuosmėnio laivo „Vostok“ ė palėkės pėrmo žmuogom, pakėlosio i kuosmuosa.

## Galerėjė

File:Yuri_Gagarin_parents_Home_(cropped).jpg|Gagarinū šeimīnas nams Smuolenska srėtie.
File:Gagarin-skafander.jpg|Gagarina dieviets skafandros
File:2011. Stamp of Belarus 07-2011-03-28-m.jpg|Baltarosėjuo nauduojama muoneta, skėrta Gagarina pagerbtė.
File:RIAN archive 615544 The USSR pilot-cosmonauts Valentina Tereshkova and Yuri Gagarin.jpg|Gagarins ė Valentėna Tereškova (Gagarėnou ėš dešėnies) dalėn autuograpus 1964 m.


Kateguorėjė:TSRS žmuonis