Title: Mindig más történik
Description: Az interjúkötet szerzője, a kritikus és lapszerkesztő Károlyi Csaba abból indul ki, hogy írókkal mindenképp érdemes beszélgetni, hiszen ők egyrészt föltétlenül olvasott emberek, másrészt - mivel alkotók - olyasmiket is tudnak, amiket az olvasók aligha, pedig "segíthetnek abban, hogy lássuk, mire jó az irodalom, hogyan is lehet olvasni, mi az izgalmas ebben az egészben". Kortárs írókkal készült interjúkat meg kivált érdemes olvasni, hiszen egy korszakban élnek az érdeklődő olvasókkal, egy nyelvet beszélnek, ugyanaz a gondolati-kulturális miliő övezi őket. Károlyi Csaba főképp olvasásról és írásról faggatja interjúalanyait, miközben jól tudja, hiába pillant be az alkotók műhelyébe, az alkotás benső titkát úgysem tudja megfejteni, miközben lankadatlanul törekszik rá. A szerző elsősorban prózaírókat kérdez, és régebbi, újonnan megjelent vagy tervezett regényeik felől tudakozódik. A 2003 és 2015 között elkészült 25 interjú szövege az Élet és Irodalom című hetilapban látott nyomdafestéket 2013 és 2015 között. Károlyi Csaba Kukorelly Endrét a TündérVölgy című regényéről kérdezte; Szabó Magdát az azóta filmes adaptációban is földolgozott Az ajtóról faggatja, amely épp a beszélgetés idején franciául is megjelent Párizsban. Térey János a Paulus című verses regényéről, Németh Gábor a Zsidó vagy? című könyvéről, Nádas Péter a monumentális Párhuzamos történetekről beszélt. Olvasható még interjú Grecsó Krisztiánnal, Závada Pállal, Oravecz Imrével, Dragomán Györggyel, Péterfy Gergellyel, Darvasi Lászlóval, Garaczi Lászlóval, Spiró Györggyel, Kántor Péterrel, Láng Zsolttal, Parti Nagy Lajossal, Györe Balázzsal, Márton Lászlóval, Lengyel Péterrel, Tompa Andreával, Tóth Krisztinával, Csaplár Vilmossal, Kun Árpáddal, Szilasi Lászlóval és Végel Lászlóval.

A viszonylag terjedelmes - több órányi hangfelvételen alapuló - beszélgetésekben ugyan a regényírásról és egy-egy regényről folyik a szó, természetes módon érintik az alkotó életrajzát is, de igen fontos dolgok hangzanak el az alanyok irodalomfelfogásáról, olvasmányélményeiről, politikai nézeteiről, pályatársakról alkotott vélekedéséről, azután a műfordításról, a történelemről, a nemzetről és a hazáról. Bár alapvetően az irodalom a diskurzusok tárgya, van, aki megemlékezik régi besúgójáról (Györe Balázs), a kisebbségi sorban eltöltött életszakaszáról (Végel László), a régi falusi világról (Závada Pál), vagy éppen a szerelemről, mint a diktatúra "ellenszeréről" (Nádas Péter). Az arcképekkel illusztrált kötet, amely a megszólalók kislexikonával és névmutatóval zárul, az ezredforduló évtizedei magyar regényirodalmának egyszerre személyes hangú és dokumentatív értékű áttekintése.
Subjects: Hungarian Authors, Interviews, Hungarian literature, Intellectual life
Places: Hungary
Time periods: 20th century, 21st century