Izvedli smo experimentale numerično reziskava elastičnih valov, kih pozruči prenozgibalne količine svetlove. V experimentu smo porabili cilindično za arcalo, kih smoga pod praven kotomo svetlili z lastarskim bliskom. Takoj posvetljiti, po to svetljenimo poči, imprevala doje primarni elastičnival. Tem trenutku se na robo svetljenega močja i seva joveč komponentni elastičnivalovi. Debe u kutovili prisotnost elastičnih valov, smo na izdji strani i na nasprutni strani je so klitve na mislili pijezo električna za znavala. Spoda je prikazančasonje potek izvendranjicka ga pomika na mislo za znavala, kih barvan zeleno. Po samez ne potezvalovne u blikel, ko povežemo sprihodam različnih vrstvalovna mislo za znavala. U tem trenutku valovna potezavstri za prihodo primarni ga vala, k je nastavna bližnam robo svetljenega močja. U tem trenutku je primarni vala raunov prispil do zadnje površine za rcala. Po samez nevarstje elastičnih valov se prično je uločevati. Znavalovna potezavstri za znavala na mislo za znavala. Trudz stodke mehanske energie se na hajavareli vam območil, kih oznaceno stromeno. Na izstodko je zajeteval močje sekundarnih valov, oznaceno smodro. Sresinosno je to stodko je prebihovalu v vlugnu primarnih valov, oznaceno za rdječa. Enako velja z normalno komponento kibalne količine, k je doakrat večav dopadne kibalne količine svrlobnega bliska. Minus 23 sodstodko u te komponento kibalne količine valov se na hajavareli vam območil. 16 sodstodko je prebihovalu mno se kondarnih valov, in 26 sodstodko je najdemo območil primarne ga valovanja. Varnimo se navalonu blika pomika. Tapu teza v streza prihodo rejljeve ga vala, pognal nega zbližnika robos odljenega območil. Tapu teza v streza prihodo rejljeve ga vala, k je nostav na dalj nam robos odljenega območil. Tapu teza v streza prihodo primarne ga vala, kis je odbijut za tne površine za rcala. In tapu teza v streza prihodo enkrad problikovanega vala. Oglemos je animacijo še enkrad brezu mesnih premorov. Animacijo ključujo svetlita uz lasaskim bliskom, torbom širi neveč komponentnih lastišnih valovs motrizacala, in ujemani je posameznih komponentel lastišnih valovs potizami zmiri nevalonu oblikena misto znavala k je barvan zelenu. Saj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in tako, kaj da je in