Rubenson. 1.

Albert R

., musiker, f. 20 dec. 1826 i Stockholm, d. där 2 mars 1901, var först P. Elwers' elev i violinspel samt studerade 1844-48 vid konservatoriet i Leipzig kontrapunkt för Hauptmann, komposition för Gade och violin för F. David. Han medverkade såsom orkesterspelare vid Gewandhauskonserterna samt vid teatern i Leipzig, vid musikföreningen i Köpenhamn, där han fortsatte kompositionsstudierna hos Gade, och (1850-51) vid hofkapellet i Stockholm. Därefter sysselsatte han sig med musikkritik i "Ny tidning för musik" och "Tidning för teater och musik", hvilken sistnämnda han (1859) utgaf i förening med L. Norman och F. Hedberg. Tillika komponerade han Symfoni i C-dur (uppf. 1857), en stråkkvartett, flera konsert-intermezzi, sviter och uvertyrer, flera häften sånger, musiken till Hostrups "En natt bland fjällen" (uppf. 1858; utg. i klaverutdrag af Musikal. konstföreningen 1887) äfvensom till Björnsons "Halte Hulda" (uppf. i Kristiania 1865, sedan i Tyskland), festmarsch till Mus. akad:s byggnadsinvigning (1878) o. s. v. Efter upprepade resor till Danmark, Tyskland, Frankrike och Italien blef R. 1872 led. af Mus. akad., s. å. inspektor för dess konservatorium och verkade på denna post, från 1882 med titel af konservatoriets direktör, till sin död. Med stort nit och odeladt intresse egnade han sig åt detta ledarskap och gjorde sig oaktadt sitt inbundna väsen mycket värderad inom läroanstalten. En fruktbärande nyhet, som han införde, var elevernas musikföredrag. -- R. visade verklig frisinthet som kritiker på 1850-talet, då han inlade stora och varaktiga förtjänster genom sitt skarpa gisslande af den ytligare dilettantismen bland både professionella och icke professionella musikidkare samt äfven i ej oväsentlig mån förberedde förståendet af Schumann och den tyska romantiken, i motsats till den äldre kritiska skolan med Bauck i spetsen. R:s kompositioner utmärka sig för välljud, renhet i formen och skickligt arbete; de ha dock ej vunnit någon större popularitet, med undantag af den mycket sjungna manskören Korsfarersang. 2.

Robert R

., den föregåendes kusin, meteorolog, fysiker, f. 10 april 1829 i Stockholm, d. där 14 okt. 1902, blef student i Uppsala 1848 och filos. doktor 1854 samt företog 1859-62 som bysantinsk stipendiat en utrikes resa, under hvilken han uti Italien verkställde omfattande undersökningar öfver det atmosfäriska ljusets polarisation. Han ordnade och ledde de meteorologiska observationer, som 1865-68 anställdes vid Uppsala observatorium hvarje timme på dygnet af en förening af 125 studenter (resultaten däraf offentliggjorde han till universitetets jubelfest 1877). Sedan nämnda timobservationer ersatts genom automatiska, af registrerinstrument utförda iakttagelser, ledde R. 1869-72 arbetet med dessas beräkning och utgifning. Han utnämndes 1870 till e. o. adjunkt i meteorologi. 1873 förordnades han till föreståndare för den då inrättade Meteorologiska centralanstalten (se d. o.) i Stockholm och erhöll 1876 nytt förordnande med professors titel; 1902 afgick han från denna befattning. Han var Sveriges ombud vid de meteorologiska kongresserna i Wien 1873 och i Rom 1879 samt var 1875 en af de tre kommissarierna för Sverige vid geografiska utställningen i Paris. 1878-87 var han t. f. lärare i fysik vid Stockholms högskola. R. kallades till ledamot af Vet. akad. 1873, af Vet. soc. i Uppsala 1875 och af Landtbruksakad. 1878. Han författade Mémoire sur la polarisation de la lumière atmosphérique (1864), Handbok i nautisk meteorologi (1880), Catalogue des aurores boréales observées en Suède (I-II, 1879-82) samt en mängd uppsatser i Vetenskapsakademiens handl. och förhandl., i Nordisk familjebok, i tidskrifter m. m. R. har förtjänsten att ha skaffat den moderna meteorologien burskap i Sverige. 3.

Salomon Morits R

., den föregåendes broder, kommunalman, politiker, f. 19 juni 1834 i Stockholm, d. där 13 aug. 1906, blef student i Uppsala 1852, filos. doktor 1857 och juris kandidat 1865 samt antogs, ehuru mosaisk trosbekännare, till e. o. kanslist i justitierevisionsexpeditionen och auskultant i Svea hofrätt och Stockholms rådhusrätt. 1867 blef han antagen till sekreterare hos Stockholms stadsfullmäktige och dess beredningsutskott. På den posten, där han kvarstod ända till 1904, förvärfvade han i följd af sin dugande kraft och outtröttliga arbetsamhet ett betydande inflytande inom stadens kommunala styrelse och medverkade därigenom icke oväsentligt i flera afseenden till den ingripande och vidt omfattande utveckling, som Stockholm under den tiden undergick. Närmast skönjbara blefvo hans insatser i det kommunala arbetet genom en mångfald kommunala kommittéutredningar och genom den alltsedan 1869 årligen publicerade voluminösa Berättelsen ang. Stockholms kommunalförvaltning. I det stora på stadsfullmäktiges beslut till 1897 års utställning utgifna verket Stockholm, Sveriges hufvudstad lämnade R. ock redogörelser för den kommunala utvecklingen på en del viktiga områden, dessutom utgaf han 1905 Smärre uppsatser i politiska och kommunala ämnen. Hans förmåga blef i stor utsträckning tagen i anspråk äfven för andra offentliga värf. Han var sekreterare i 1875-76 årens kommitté för Helgeandsholmens ordnande och i kommittén 1883-84 ang. byggnadsplatser för nya riksdags- och riksbankshus. Den lösning, som dessa frågor slutligen fingo, stodo emellertid ingalunda i öfverensstämmelse med dessa kommittéers förslag. R. var vidare led. af brännvinslagstiftningskommittén 1877-80, skandinaviska firmalags- och varumärkeskommittén 1881-82, stadsplanekommittén 1884-85 samt af handelsregisterkommittén 1887. I Andra kammaren, där han representerade Stockholm 1873-84, var han en af de ledande inom centern och gjorde sig bemärkt som debattör och en skarp motståndare till landtmannapartiets skatte- och försvarspolitik. Vid 1883 års riksdag visade han sig dock i olikhet med flertalet inom partigruppen beredvillig för att genom tillmötesgående mot landtmannapartiets önskningar vinna försvarsfrågans lösning. Sedan 1895 var R. ordförande bland föreståndarna inom mosaiska församlingen i Stockholm 4.

Semmy R

., de föregåendes broder, polismästare, f. 21 mars 1839 i Stockholm, blef student i Uppsala 1858, aflade hofrättsexamen där 1864, inträdde 1865 i öfverståthållarämbetets tjänst, förordnades 1872 till polisintendent, blef sekreterare vid öfverståthållarämbetet för polisärenden 1875 och i dess kansli 1881 samt utnämndes 1885 till polismästare i Stockholm. I sistnämnda egenskap vann R. allmänhetens sympatier genom sitt humana uppträdande samt inlade mycket stora förtjänster om polisväsendets utveckling och polispersonalens utbildning. Efter att 1898 ha erhållit tjänstledighet, hvarunder han antog platsen som direktör för hufvudstadens utskänkningsbolag (det s. k. Göteborgssystemet, se d. o. 1), erhöll han 1899 afsked. R. var led. af kommittéerna ang. förordning rörande lösdrifveri 1881-82 och ang. straffregister 1891-92 samt regeringens ombud vid den internationella konferensen i Rom 1898 för anarkismens bekämpande. 1913 aflöstes Göteborgssystemet af Stockholmssystemet. Han har utgett bl. a. Polisen i Paris samt hufvudgrunderna af Frankrikes brottmålsprocess och fångvård jämte delar af Paris' kommunalväsende (1880) och Göteborgssystemet och dess tillämpning i Stockholm (1910; en tysk uppl. utgaf s 1907). 1. A. L.* 2. N. E-m. 3. T-s. Rubenson