Bibliografi (af grek. biblion, bok, och grafein, skrifva), egentl, bokbeskrifning, bokkännedom, nyttjas såsom benämning såväl på den vetenskap, som har till uppgift att förteckna samt beskrifva alla eller särskilda länders, folks och tiders litterära alster, som ock på en efter denna vetenskaps regler upprättad bokförteckning. I den förra bemärkelsen sammanfaller ordet till en viss grad med

bibliologi

och

bibliognosi

. -- Såsom bibliografiens grundläggare kan Konrad Gesner med skäl nämnas, hvilken i sin "Bibliotheca universalis" <1545--55) sökte sammanställa alla då kända arbeten på latin, grekiska och hebreiska, ehuru benämningen bibliografi först infördes af L. Jacob de S:t Charles i hans "Bibliographia parisiana" (1645). En bibliografi uppställes olika alltefter de olika behof, den är afsedd att fylla: vetenskaplig-systematiskt, kronologiskt eller alfabetiskt efter författarnas namn eller de anonyma boktitlarnas hufvudord. Den meddelar antingen endast boktitlarna ("ren bibliografi") eller ock därjämte uppgifter om böckernas innehåll, värde, yttre beskaffenhet, pris och öden ("använd bibliografi") och stundom äfven biografiska uppgifter öfver författarna ("författar-lexikon", "biobibliografi"). Nedan meddelas de viktigaste af de olikartade bibliografierna, ordnade gruppvis efter de ämnen de behandla, hvarvid dock de nordiska ländernas blifvit särskildt i slutet sammanförda. a) Bibliografisk litteratur. Bibliografier häröfver meddelas i Petzholdt, "Bibliotheca bibliographica" (1866), hvari äfven finnes en redogörelse för de bibliografiska systemen; Stein, "Manuel de bibliographie générale" (1897), Langlois, "Manuel de bibliographie historique" (2 h., 1901--04), Josephson, "Bibliographies of bibliographies" (1901) med tillägg af Grundtvig i "Gedanken über bibliographie" (i "Centralblatt für bibliothekswesen", 1903: s. 405--44); "List of bibliographical works in the reading room of the British museum compiled by G. W. Porter, 2:d ed. revised by G. K. Fortescue" (1889) samt "List of bibliographies of special subjects in the John Crerars library, Chicago" (1902). b) (Universalbibliografier). En allmän bibliografi omfattande alla länders och tiders litteratur, sådan som t. ex. Gesners ofvan nämnda "Bibliotheca universalis" (1545--55) och Georgi, "Allgemeines europæisches bücher-lexicon" (1742--58), synes -- med den ofantliga utsträckning litteraturen numera vunnit -- vara omöjlig. Tanken härpå har dock i senare tider åter upptagits af det i Bruxelles 1895 grundlagda "Institut international de bibliographie", som bl. a. har till uppgift att utarbeta en "Répertoire bibliographique universel", samt äfven delvis af Royal society (se d. o.) i London, på hvars föranstaltande en "International catalogue of scientific literature" (1903) börjat utgifvas, upptagande förteckningar öfver den årligen fr. o. m. 1901 i alla världens länder utkommande naturvetenskapliga och matematisk-astronomiska litteraturen, utarbetade efter en gemensam plan af ombud i de särskilda länderna. Bland allmänna bibliografier kunna ock de s. k. författar- och litteraturlexika räknas, bland hvilka här endast några större och mera omfattande må nämnas, såsom Jöcher, "Allgemeines gelehrten-lexicon" (1750--51) med fortsättningar af Adelung (1784--87), Rotermund (1810--19) och Günther (1897); Dantès, "Dictionnaire biographique et bibliographique" (1875--77), Vapereau, "Dictionnaire universel des littératures" (1876) och "Dictionnaire des contemporains" (6:e uppl. 1893, med suppl. 1895), Bornmüller. "Biosraphisches schriftstellerlexikon der gegenwart" (1882), och De Gubernatis, "Dictionnaire international des écrivains du jour" (1888-91), hvarjämte de i olika länder utgifna biografiska lexika och konversationslexika äfven meddela i sina biografier öfver författarna uppgifter om deras skrifter. c) Sällsynta, dyrbara och värdefulla arbeten. Bibliografier af detta slag hafva åstadkommits af t. ex. Brunet, "Manuel du libraire et de 1'amateur des livres" (1810, 5:e uppl. 1860--65) med supplement af G. Brunet och Deschamps (1878--80); Ebert, "Allgemeines bibliographisches lexicon" (1821--30), och Graesse, "Trésor des livres rares et précieux" (1859-69). I England och Amerika hafva sedan 1880-talet till ledning för den stora allmänheten utgifvits åtskilliga förteckningar öfver de bästa och mest omtyckta arbetena inom hufvudsakligen den på engelska utgifna litteraturen, bland hvilka här må nämnas endast Swan Sonnenschein, "The best books. A reader's guide to the choice of the best avalable books (about 50,000) in every department of science, art and literature" (1887, 2:d ed. 1891, omtryckt flera gånger, senast 1903). d) Förbjudna och indragna arbeten. Förteckningar öfver samlingar af detta slag finnas i Peignot, "Dictionnaire critique des livres condamnés au feu, supprimés ou censurés" (1806; jämte tillägg af Brunet 1848--49), och Mendham, "The literary policy of the church of Rome" (1830), Reusch, "Der index der verbotonen bücher" (1883--85), "Index librorum prohibitorum Leonis XIII jussu recognitus et editus" (1900) samt "Catalogue des ouvrages condamnés comme contraires å la morale publique 1814--73" (Paris, 1874) m. fl. e) Anonyma och pseudonyma arbeten. Bland detta slags bibliografier må nämnas Placcius, "Theatrum anonymorum et pseudonymorum" (1708) med forts, af Mylius, "Bibliotheca anonymorum et pseudonymorum" (1740), Franklin, "Dictionnaire des noms, surnoms et pseudonymes latins de 1'histoire iittéraire du moyen-åge 1100--1530" (1875), Barbier, "Dictionnaire des ouvrages anonymes et pseudonymes publiés en français et latin" (1806--08, 3:e tillökade uppl. 1872--79) med suppl. af G. Brunet (1889); Weller, "Lexicon pseudpnymorum" (1856, 2:a uppl. 1886) och densammes "Die falschen und fingirten druckorte" (1858, 2:a uppl. 1864); De Manne, "Nouveau dictionnaire des ouvrages anonymes et pseudonymes" (1862, 3:e uppl. 1868); Quérard, "Les supercheries littéraires devoilées de la littérature française" (1847--53, 2:a tillökade uppl. 1869--71); D'Heylli [pseud. för Poinsot],"Dictionnaire des pseudonymes" (1869, ny uppl. 1887); Joliet, "Les pseudonymes du jour" (1867, ny uppl. 1884); Sommervogel, "Dictionnaire des ouvrages anonymes publiés par des religieux de la Compagnie de Jésus" (1884j; Melzi, "Dizionario di opere anonime e pseudonime di scrittori italiani" (1848--59), med suppl. af Passano (1887) och Rocco (1888); Olphar Hamst [pseud. för Ralph Thomas], "Handbook of fictitious names" (1868); Halkett o. Laing, "A dictionary of the anonymous and pseudonymous literature of Great Britain" (1882--88); Cushing, "Initials and pseudonyms" (1886--88) och densammes "Anonyms" (1890); Van Doorninck, "Bibliotheek van nederlandsche anonymen en pseudonymen" (1867--70) och "Vermomde en naamlooze schrijvers" (1883--85); Delecourt, "Essai d'un dictionnaire des ouvrages anonymes et pseudonymes publiés en Belgique depuis 1830" (1863); Schmidt, "Gallerie deutscher pseudonymen schriftsteller" (1840); Holzmann och Bohatta, "Deutsches anonymlexikon 1501--1850" (1902--03, forts.); Gollin, "Anonymer og pseudonymer i den danske, norske og isländske litteratur" (1869); Hj. Pettersen, "Anonymer og pseudonymer i den norske litteratur 1678--1890" (1890), och Bygdén, "Svenskt anonym- och pseudonymlexikon" (1898--1904, forts.). f) Alla arbeten utgifna af och om en viss samhällsklass eller person. Sådana finnas upptagna i t. ex. Backer, "Bibliothèque des écrivains de la Compagnie de Jésus" (1853-61), ny uppl. utg. af Sommervogel (1890--1900); Renouard, "Annales de l'imprimerie des Alde" (3:e uppl. 1834) och "Annales de l'imprimerie des Estienne" (1837--38); Willems, "Les Elzevier" (1880) med "supplement" af G. Berghman (1897); Blades, "The biography and typography of W. Caxton" (1887, 2:a uppl. 1892); De Batines, "Bibliografia dantesca" (1845--48, fortsatt af Carpellini, 1866, och Ferazzi, 1873), Bengesco, "Bibliographie des oeuvres de Voltaire" (1882--92), Van der Haeghen m. fl., "Bibliographie lipsienne" (1886--88) och "Bibliotheca erasmiana" (1897--1900); Lacombe, "Bibliographie des ouvrages de Leopold Delisle" (1902). g) Alla under en viss tidrymd utgifna arbeten. Bibliografier af detta slag äro bl. a. Panzer, "Annales typographici ab artis inventæ origine ad 1536" (1793--1803); Hain, "Repertorium bibliographicum, in quo libri omnes ab arte typographica inventa ad 1500 typis expressi enumerantur" (1826--38) med "Indices" af Burger (1891) och "Supplement" af Copinger (1895--1902); Proctor, "Index to early printed books in the British museum from the invention of printing to 1500" (1898) med suppl. för "1501-25" (1903); Pellechet, "Catalogue général des incunables des bibliothèques de France, I" (1897). h) AIla till en viss vetenskap hörande arbeten (vetenskapliga fackbibliografier). Bibliografier af detta slag äro bl. a., för teologi: Winer, "Handbuch der theologischen litteratur" (3:e uppl. 1838--42, med tillägg); Zuchold, "Bibliotheca theologica 1830--62" (1864); Baldamus, "Die erscheinungen der deutschen litteratur auf dem gebiete der katholischen und protestantischen theologie 1865--79" (1870--85); Hurst "Literature of theology" (1895); Pérennès, Brunet et Migne, "Dictionnaire de bibliographie et bibliologie catholique" (1859--60), och Gla, "Systematisches repertorium der katholisch-theologischen litteratur, welche in Deutschland, Österreich und der Schweiz 1700--1900 erschienen ist" (1903--04, forts.); för rätts- och statsvetenskap Lipenius, "Bibliotheca juridica" (1757, forts, till 1830); Schletter, "Handbuch der jurist ischen litteratur" (1843), och Enslin, "Bibliotheca juridica", med forts, af Engelmann (1840--49) Wuttig (1868) och Rossberg (1877); Mühlbrecht, "Wegweiser durch die neuere litteratur der rechts- und staatswissenschaften 1868--1900" (2:a uppl. 1893--1901); Stammhammer, "Bibliographie des socialismus und communismus... bis 1898" (1893--1900), "Bibliographie der socialpolitik" (1896) o. "Bibliographie der finanzwissenschaft" (1903); för medicin: Hahn, "Essai de bibliographie medicale" (1897); Choulant, "Handbuch der bücherkunde für die ältere medicin" (1841) med tillägg af Rosenbaum (1847); Engelmann, "Bibliotheca med.-chirurgica et anat.-physiologica 1750--1847" (8:e uppL 1848) med tillägg 1848--67 (1868); Billings, "Index catalogue of the library of Surgeon generals office in Washington" (16 dlr, 1880-95) o. "New series" (8 dlr, 1896--1903, forts.); Billings o. Fletcher, "Index medicus. A monthly classified catalogue of the current medical literature" (21 dlr, 1879--99); "Bibliographia medica 1900--1902" ; Callisen, "Medicinisches schriftsteller-lexicon" (1830--45); "Biographisches lexikon hervorragender ärzte aller zeiten und völker" (1884-88) och Pagel, "Biographisches lexikon hervorragender ärzte des 19:n jahrhunderts" (1900--01); för naturvetenskaperna: Engelmann, "Bibliotheca historico-naturalis 1740-1846" (1849), Engelmann o. Carus, "Bibliotheca zoologica 1846--60" (1861), forts, för 1861--80 af Taschenberg (1887--1902); Bosgoed, "Bibliotheca ichthyologica et piscatoria" (1874); Hagen, "Bibliotheca entomologica" (1863); Pritzel, "Thesaurus litteraturæ botanicæ" (1851, 2:a uppl. 1877); Jackson, "Guide to the literature of botany" (1881); Margerie, "Catalogue de bibliographies géologiques" (1896); Groth m. fl., "Repertorium der mineralogischen und krystallographischen litteratur" (1886--1900); Fuchs, "Repertorium der chemischen litteratur" (1806--12); Zuchhold och Ruprecht, "Bibliotheca chemica" (1859 o. 1872); Bolton, "A select bibliography of chemistry 1492--1892" (1893) med 2 supplement (1899--1901); Fassig, "Bibliography of meteorology" (1889--91); May och Salle, "Bibliography of electricity and magnetism" (1884--86); för teknologi: Schubarth, "Repertorium der technischen litteratur" 1823--53, med forts, för 1854--73 af Kerl och därefter årligen af Kais. patentamt i Berlin (1874 och följ.); Haferkorn och Heise, "Handy-lists of technical literature" (1889--91); Bolton, "A catalogue of scientific and technical periodicals 1665--1895" (1897); för de matematiska vetenskaperna: Rogg, "Bibliotheca mathematica" (1830; forts, af Sohncke, 1854, och Erlecke, 1872); Eneström, "Bibliotheca mathematica 1884--1904" (forts.), och Poggendorff, "Biographisch-litterarisches handwörterbuch zur geschichte der exacten wissenschaften" (1863--1904, forts.); Houzeau och Lancaster, "Bibliographie générale de 1'astronomie" (1887--89); Boersch, "Geodetische litteratur" (1889) äfvensom den på Royal societys i London initiativ årligen utkommande "International catalogue of scientific literature", som redan (sp. 257) blifvit omnämnd; för filologi: Väter, "Litteratur der grammatiken, lexica etc. aller sprachen der erde" (2:a uppl. 1847); Engelmann,"Bibliothek der neueren sprachen, 1800--68" (1842-69); Trübner, "Catalogue of dictionaries and grammars of the principal languages and dialects of the world" (2:a uppl. 1882); Pott, "Zur litteratur der sprachenkunde Europas" (1887); Engelmann, "Bibliotheca philologica 1750--1852" (1853) och densammes "Bibliotheca scriptorum classicorum 1700--1878" (8:e uppl. af Preuss 1880 --82); Hübner, "Bibliographie der klassischen alterthumswissensehaft" (2:a uppl. 1889); för och pedagogik: Erschs af Geissler omarbetade "Bibliographisches handbuch der philosophischen litteratur der deutschen" (1850) och Büchting, "Bibliotheca philosophica" (1867, med forts. 1872); Scott, "Handbuch der pädagogischen literatur der gegenwart" (1869--72); Monroe, "Bibliography of education" (1897); för de historiska vetenskaperna: Potthast, "Bibliotheca historica medii ævi" (1862, 2:a uppl. 1896); Chevalier, "Répertoire des sources historiques du moyen âge" (1877--1904, forts.); Oesterley, "Wegweiser durch die literatur der urkundensammlungen" (1885--86); Meusel, "Struvii bibliotheca historica" (1782--1804); Koner, "Repertorium über die auf dem gebiete der geschichte mit ihrer hilfswissenschaften 1800--50 erschienenen bücher" (1852--56); Pohler, "Bibliotheca historico-militaris" (1886--99); Engelmann, "Bibliotheca geographica" (1858); Schmidt, "Bibliotheca historico-geographica" (1853--61); fortsatt af Müldener, men delad i "Bibliotheca historica" (1862--82) och "Bibliotheca geographico-statistica" (1862--69); Petherick, "Index to the literature of geography" (1887); "Bibliotheca geographica herausgegeben von der gesellschaft für erdkunde in Berlin", bearb, von Baschin 1891--1900 (1895--1904); Chavanne, Karpf och Le Monnier, "Die litteratur über die polarregionen der erde" (1878); Oettinger, "Bibliographie biographique universelle" (2:a uppl. 1854); Ungherini, "Manuel de bibliographie biographique et d'iconographie des femmes célèbres" (1892, med suppl. 1900); för skön konst: "Universal catalogue of books on art" (1870, med suppl. 1877); Vinet, "Bibliographie des beaux-arts" (1874--77), samt Jellinek, "Internationale bibliographie der kunstwissenschaft 1902" (o. följ. år); Whistlings af Hofmeister omarbetade och fortsatta "Handbuch der musikalischen litteratur 1845--91" (10 bd, 1846--93); Eitner, "Bibliographie der gedruckten musik-sammelwerke des XVI und XVII jahrhunderts" (1877) och "Biographisch-bibliographisches quellen-lexikon der musiker und musikgelehrten der christlichen zeitrechnung bis zur mitte des 19:n jahrhunderts" (10 bd, 1900--04). I de flesta vetenskaper utgifvas numera årliga öfversikter öfver däri under föregående år utkommen facklitteratur, i synnerhet i Tyskland, där f. n. ett femtiotal "Jahresberichte" utkomma, bland hvilka här må nämnas endast några af de äldsta, såsom "Pädagogischer jahresbericht" fr. 1846, "Jahresbericht der klassischen alterthumswissenschaft" fr. 1873, "Jahresberichte der geschichtswissenschaft" fr. 1878, "Jahresbericht der germanischen philologie" fr. 1879, "Theologischer jahresbericht" fr. 1881 och "Jahresbericht der romanischen philologie" fr. 1890. i) Lärda samfunds, universitets och läroverks publikationer. Af bibliografier häröfver må nämnas: Reuss, "Repertorium commentationum a societatibus litterariis editarum" (16 dlr, 1801--21); Scudder, "Catalogue of scientific serials of all countries, including transactions of learned societies in the natural, physical and mathematical sciences 1633--1876" (1879), "Catalogue of scientific papers compiled by the Royal society of London 1800--83" (12 dlr, 1867--1902); "Yearbook of the scientific and learned societies of Great-Britain and Ireland" (ett bd årl. fr. 1884); Lasteyrie, Lefèvre-Pontalis och Bougenot, "Bibliographie générale des travaux historiques et archéologiques publiés par les sociétés savantes de la France" (1888--1902, forts.); Deniker, "Bibliographie des travaux scientifiques publiés par les sociétés savantes de la France" (1895--97, forts.); Müller, "Die wjssenschaftlichen vereine und gesellschaften Deutschlands im 19:n jahrhundert. Bibliographie ihrer veröffentlichungen bis auf die gegenwart" (1883--87); Maire, "Catalogue des thèses de sciences soutenues en France 1810--90" (1892) och densammes "Répertoire alphabétique des thèses de doctorat-ès-lettres des universités françaises 1810--1900" (1903) samt den årligen, fr. o. m. 1884 utkommande "Catalogue des thèses et écrits académiques"; "Jahresverzeichniss der an den deutschen universitäten erschienenen schriften" årligen fr. o. m. 1885; "Jahresverzeichniss der schweizerischen universitätsschriften", årligen fr. o. m. 1897; Klussmann, "Systematisches verzeichniss der abhandlungen welche in den schulschriften sämmtlicher an dem programtausche teilnehmenden lehranstalten erschienen sind 1876--1900" (1889--1903) och "Jahresverzeichniss der an den deutschen schulanstalten erschienenen abhandlungen" (årl. fr. o. m. 1889). j) Alla inom eller om ett visst land utgifna arbeten ("nationalbibliografier"). Med förbigående af de nästan i alla länder utkommande årskatalogerna och bokhandelstidningarna anföras här nedan de förnämsta arbetena öfver de särskilda ländernas litteratur: Belgien: Van der Haeghen m. fl., "Bibliotheca belgica. Bibliographie générale des Pays-Bas" (1880--1904, forts.); "Bibliographie nationale. Dictionnaire des écrivains belges et catalogue de leurs publications 1830--80" (1884--1901, med suppl. 1901, forts.); Pirenne, "Bibliographie de l'histoire de Belgique" (1893--1901, 2:a uppl. 1902); De Potter, "Vlaamsche bibliographie 1830--90" (1902). Bulgarien: Jirecek, "Bibliographie de la littérature bulgare moderne 1860--70" (1872). Böhmen: Hanus, "Quellenkunde und bibliographie der böhmisch-slovenischen literaturgeschichte 1348--1868" (1808); Doucha, "Bibliographisches wörterbuch der czechisch-slowakischen literatur 1774--1865" (1865). England: Watt, "Bibliotheca britannica or a general index to british and foreign literature" (4 dlr, 1824); "Catalogue of books in the library of British museum printed in England, Scotland and Ireland and of books in english printed abroad to 1640" (3 dlr, 1884); Lowndes, "The bibliographer's manual of english literature" (1857--64; ny uppl. af Bohn 1869); Allibene, "A critical dictionary of english literature" (1858--71) med "Supplement" af Kirk 1891, ny uppl. 1902); Sampson Low, "English catalogue of books" (1835--89) och därefter årligen, jämte "Index" (1858--93); Poole, "Index to periodical literature" utg. i England och Amerika 1802--96 (2 dlr, 3:e uppl. 1882, o. 3 suppl. 1888--97); Cotgreave, "Contents-subject index to general and periodical literature" (1900), "Index to periodicals" för 1890 och följ. år, utg. årligen af redaktionen för "Review of reviews". Frankrike: Brunet, "La France littéraire au XV:e siècle" (1865); Quérard, "La France littéraire" (1827--39) med "Supplément" (1854--64) och "La littérature française contemporaine" (1827-- 49); Lorenz, "Catalogue générale de la librairie française 1840--85" (1866--88), fortsatt för 1886--99 af svensken D. Jordell (1892--1904, forts.); Jordell, "Répertoire bibliographique des principales revues françaises 1897--99" (3 årg., 1898--1901); Vicaire, "Manuel de 1'amateur de livres du XIX:e siècle" (1894--1904, forts.); Monod, "Bibliographie de l'histoire de France" (1888). Grekland: Legrand, "Bibliographie hellénique ou description raisonnée des ouvrages publiés par des grecs aux XV:e, XVI:e [et XVII:e] siècles" (1885, 1894--96); Papadopouto-Vreto, "Katalog öfver böcker tryckta på nygrekiska ... 1453--1821" (på nygrekiska 1845); Coromilas, "Catalogue des livres publiés en Grèce 1868--77" (1878). Holland: Campbell, "Annales de la typographie néerlandaise au XV:e siècle" (1874, med 4 suppl. 1878--90); Van Abkoude, "Naamregister van neder-duitsche boeken 1600--1787, vermeerd door Arrenberg" (1788), fortsatt i "Naamlijst" för 1790--1832 af De Jong och för 1833--49 af Brinkman (1835, 1858); "Brinkmans Catalogus der boeken... en kaartwerken ... die 1850--82, 1882--91 en 1891--1900 in Nederland zijn uitgegeven ... door R. van Meulen" (1885--1903, forts.). Italien: Ottino och Fumagalli, "Bibliotheca bibliographica italica. Catalogo degli scritti di bibliologia, bibliografia e biblioteconomia pubblicati in Italia e di quelli risguardanti 1'Italia pubblicati all'estero" (2 dlr, 1889, 1895) med 4 suppl. för 1895--1900 samt "Indici" till hela arbetet (1896--1902); Haym, "Biblioteca italiana ossia notizia de' libri rari italiani'; (4 dlr, 1771--73, 6:e uppl. 1803); Bernardini, "Guida della stampa periodica italiana" (1890); Turri, "Dizionario manuale della letteratura italiana 1000--1900" (2:a ed. 1900); Pagliaini, "Catalogo generale della libreria italiana 1847--99" (23 h., 1900--03, forts.). Polen: Jocher, "Obraz bibliogr.-historyczny literatury i nauk w polsce" (3 dlr, 1840--57); Systematisk öfversikt af polska litteraturen till 1830, med alfabetiskt register utg. af Estreicher (1873); Wierzbowski, "Bibliographia polonica XV ac XVI sæculorum" (2 dlr, 1889--91); Estreicher, "Bibliografia polska" för 15 :e och 16 :e århundradena (1875) och 19:e årh. (18 bd, 1870--1900). Portugal och Brasilien: Da Silva, "Diccionario bibliografico portuguez" (7 dlr, 1850--65) med "Suplemento" af B. Aranha (9 dlr, 1867--93). : Jarcu, "Bibliografia chronologica româna 1550--1870" (1873); Bianu och Hodos, "Bibliografia romanésca veche 1508--1830" (1898--1903, forts.). Ryssland: Gennadi, "Förteckning öfver rysk bibliografisk litteratur" (1858); Bokachev, "Förteckning öfver ryska bibliotekskataloger och bibliografisk litteratur" (1890); Sopikov, "Försök till en rysk bibliografi till 1820" (5 dlr, 1813--21, med "Register" 1899); Mejov, "Systematisk katalog öfver ryska böcker 1825--69" (1869) med 5 supplement (1870--89) och densammes "Rysk historisk bibliografi för 1800--54" (3 dlr, 1892--93), 1855--64 (1866) och 1865--76 (8 dlr, 1882--90) samt Vengerov, "Kritiskt biografiskt lexikon öfver ryska skriftställare och lärde" (5 dlr, 1888--97) -- alla på ryska. Schweiz: "Bibliographie und literarischer chronik der Schweiz" (1871--1900), "Bibliographisches bulletin der Schweiz" (1901--04, forts.) och "Bibliographie der schweizerischen länderkunde" (1892--1904, forts.). Serbien: Novakovitch, "Serbisk bibliografi 1741 --1867" (på serbiska, 1869); Petrowitch, "Essai de bibliographie française sur les serbes et les croates 1544--1900" (1900). Spanien: Gallardo, "Ensayo de una bibliotheca española de libros raros y curiosos" (4 dlr, 1863 - 89); Hidalgo, "Diccionario general de bibliografia espanola" (7 dlr, 1802--81); Serrano y Sanz, "Apuntas para un biblioteca de escritoras españolas desde el año 1401 al 1833" (bd 1, 1903). Tyskland och Österrike: Panzer, "Annalen der älteren deutschen litteratur von erfindung der buchdruckerkunst bis 1526" (1788--1805) jämte tillägg i Weller, "Repertorium typographicum" (1864, med suppl. 1874 o. 1885); von Maltzahn,"Deutscher bücherschatz des 16:en, 17:en und 18:en jahrhunderts" (1875); Heinsius, "Allgemeines bücherlexikon der in Deutschland von 1700(--1892) erschienenen bücher" (19 bd, 1812--94); Kayser, "Vollständiges bücherlexikon aller von 1750--1832 in Deutschland gedruckten bücher" (1833--38) med fortsättningar 1833 -- 1902 (1834--1904); Kirchhoff, "Bücher-katalog 1851--60" (1855--61), fortsatt af "Hinrichs' fünfjahrskatalog der im deutschen buchhandel erschienenen bücher... 1861--1900" (1866--1901); Georg och Ost, "Schlagwort-katalog. Verzeichniss der bücher und landkarten in sachlicher anordnung... 1883--1902" (4 dlr, 1889--1904); Dietrich, "Bibliographie der deutschen zeitschrift-litteratur 1896--1903" (1897--1904). I såväl Goedeke, "Grundriss zur geschichte der deutschen dichtung" (7 bd, 2:a uppl. 1884--1900), Brümmer, "Lexikon der deutschen dichter und prosaisten ..." (bis 1895; 5 bd, 1884--95), som Kürschner, "Deutscher litteraturkalender" (årligen fr. 1879), finnas många uppgifter om tyska författares skrifter. Ungern: Szabö, "Fornungersk bibliografi 1473--1711" (2 dlr, 1884--85); Petrik, "Bibliographia Hungariæ 1712--1860" (3 bd, 1888--97) och densammes "Ungersk bibliografi 1860--75" (1885), fortsatt af Kiszlingstein för 1876--85 (2 dlr, 1890) -- alla på ungerska. Amerika: Evans, "American bibliography. A chronological dictionary of all books ... printed in the United states from 1639 down to and including 1820, vol. 1: 1639--1729" (1903, forts.); Roorbach, "Bibliotheca americana. Catalogue of american publications 1820--61" (4 bd, 1852--61); Kelly, "The american catalogue of books 1861--71" (1866 --71); Leypoldt, "The american catalogue founded by F. Leypoldt... , compiled under the editorial supervision of R. Bowker" (11 dlr, 1880--1900); Foley, "American authors 1795--1895" (1897). Österländsk och judisk litteratur: Aufrecht, "Catalogus catalogorum. An alphabetical register of sanscrit works and authors" (3 dlr, 1891--1903); Zenker, "Bibliotheca orientalis" (2 bd, 1846 med suppl. 1861); Andreæ och Geiger, "Bibliotheca sinologica" (1864); Courant, "Bibliographie coréenne" (3 dlr, 1895--96); Chauvin, "Bibliographie des ouvrages arabes publiés dans 1'Europe chrétienne 1810--85" (1892 --1903, forts.); Fürst, "Bibliotheca judaica" (3 dlr, 1849--63); Benjacob, "Bibliographie der gesammten hebräischen litteratur mit einschluss der handschriften" (bis 1863, 1880), och Zeitlin, "Bibliotheca hebraica post-mendelsohniana. Bibliographisches handbuch der neuhebräischen litteratur seit beginn der mendelsohnischen epoche bis 1890" (2:a uppl. 1891--95). Nordiska länderna. Af dessa eger Danmark de bästa bibliografiska arbetena öfver sin litteratur, bland hvilka här må nämnas: Bruun, "Den danske litteratur 1482--1550" (i St. kongel. bibliotheks aarsberetninger 1864--74, 2 bd); Bruun, "Bibliotheca danica, systematisk fortegnelse över den danske litteratur fra 1482 til 1830" (3 dlr, 1872--96 och 4:e del utg. af Ruschke 1902) ; "Danske bogfortegnelser" utg. för 1841--58 af Fabricius, 1859--92 af Vahl och 1893--1900 af Ehrencron-Müller; Collins ofvan (sp. 259) nämnda "Anonymer og pseudonymer i den danske, norske og isländske litteratur" (1869) samt författarlexika; Bartholin, "De scriptis danorum" (1666), Moller, "Cimbria litterata" (3 bd, 1744), Worm, "Forsøg til et lexicon över danske, norske og isländske lærde mænd" (3 bd, 1771--84); Nyerup och Kraft, "Almindeligt literatur-lexikon for Danmark, Norge og Island" (1820), med supplementer af Øst (1826--27 o. 1835--38), samt Erslew, "Almindeligt forfatter-lexikon for Danmark med bilande 1814--40" (1843-53) med supplement för 1841-53 (1858-68), och Rördam,"Brudstykker af et dansk-norsk forfatterlexikon for tiden för 1660" (i Personalhist. tidsskr. 1885). Därjämte finnes en mängd upplysningar om danska författares arbeten uti "Dansk biografisk lexikon tillige omfattende Norge 1537--1814", utgifvet af C. F. Bricka samt efter hans död (i aug. 1903) af J. Steenstrup och L. Laursen (17 dlr, 1887--1904, forts.), äfvensom i de litteraturhistoriska arbetena: N. M. Petersen, "Bidrag til den danske litteraturs historie", 2:den udg. ved Secher (5 bd, 1867--71); P. Hansen, "lllustreret dansk litteraturhistorie" (2 bd, 1886); Stolpe, "Dagspressen i Danmark indtil midten af 18 aarhundrede" (4 bd, 1878--82); Jörgensen, "Den danske dagspresse" (1901), och Andersen, "Danske forfatterinder i det 19 hundreaar" (1896). Bland special bibliografi er märkas: Allen, "Udvalg af de vigtigste kildeskrifter og bearbejdelser af Danmarks historie" (i "Haandbog i fædrelandets historie", 8:e uppl. 1880 samt äfvenledes i den franska öfversättningen af detta arbete 1878); årliga historiska bibliografier, utgifna i dansk "Historisk tidsskrift" fr. 870; Rist, "Hærens og flaadens historie 1660--1800 i den danske literatur med en fortegnelse över danske skrifter, som vedröre hærens og flaadens historie i dette tidsrum" (1889); Aagesen, "Fortegnelse över retssamlinger, retslitteratur m. m. i Danmark, Norge, Sverig og til dels Finland" (1876), fortsatt i Secher, "Fortegnelse over den danske retslitteratur 1876--83, 1884--88, 1889--93 och 1894--1901" (i "Ugeskrift for retsvæsen", 1884-1903); Thaarup, "Fortegnelse paa danske oversettelser af græske og latinske skribenter" (1836); Thomassen, "Fortegnelse over dansk pedagogisk literatur" (1896, årligen fortsatt i "Aarbog for folkskolen"); Warming, "Den danske botaniske literatur 1880" (i Botanisk tidsskrift 1880, hvari årliga fortsättningar äfven finnas utgifna); Gosch, "Udsigt över Danmarks zoologiske literatur 1597--1875" (3 afd. 1870--78); Borgen, "Fortegnelse over dansk lægevidenskabelig litteratur 1859--1902" (1903); Hansen, "Fortegnelser over danske landbrugsskrifter" (1900); Grundtvig, "Danmarks forst- og jagtlitteratur" (1901); [Andersen], "Fortegnelse over de af det kongel. danske videnskabernes selskab udgivne arbeider" (1892}j Philipsen, "Den holbergske litteraturs historie og bibliographie" (1847); Bruun, "Holbergs Peder Paars. Et afsnit af en Holbergsbibliografi" (1862); Liebenberg, "Bidrag til den oehlenschlägerske literaturs historie" (1868). Öfver Danmarks biländer Grönland och Island finnas bl. a. följ. specialbibliografier: Lauridsen, "Bibliographia groenlandica" (1890); Borgfirdingur, "Stutt rithöfundatal á Islandi 1400--1882" (1884); Lidderdale, "Catalogue of books printed in Iceland 1578--1880 in the British museum" (1885), med supplementer utg. af Fiske (3 h., 1886--90). Årliga isländska bokförteckningar finnas intagna i "Nordisk boghandlertidende" sedan 1866 samt för 1878--83 af P. Melsted i "Nordisk tidskrift, utg. af Letterstedtska föreningen 1883--85". Öfver den fornisländska och fornnorska litteraturen har Möbius' "Catalogus librorum islandicorum et norvegicorum" (1856) blifvit fortsatt i dennes "Verzeichniss der auf dem gebiete der altnordischen (altisländischen und altnorwegischen) sprache und literatur erschienenen schriften" (1880). Norge: Hj. Pettersen, "Bibliotheca norvegica. Norsk boglexikon 1643--1813" (1899--1901); "Norsk bogfortegnelse", 1814--47 utg. af M. Nissen, 1848--65 af Botten-Hansen och Siegwart Petersen, 1866--72 af Boeck, 1873--90 af Feilberg samt 1891--1900 af Haffner (1902). Af universitetsbiblioteket i Kristiania utgifvas fr. o. m. 1883 i dess "Aarbog" fullständiga årskataloger öfver den nyutkomna norska litteraturen (äfven kartor, musiknoter, tidningar och tidskrifter). Kraft, "Norsk forfatter-leksikon 1814--56", utg. af Lange (1863), har till sitt innehåll uppgått i Halvorsen, "Norsk forfatter-leksikon 1814--80", efter dennes död (1900) fortsatt af H. Koht (1881-1904, forts.). Botten-Hansen, "La Norvège littéraire au XIX:e siècle" (1868). Bland specialbibliografier märkas utom Hj. Pettersens redan nämnda (sp. 259) "Anonymer og pseudonymer i den norske litteratur 1678--1890" (1890) densammes "Udlændingers rejser i Norge" (1897); Th. Boeck, "Fortegnelse over skrifter og avhandlinger over Norges fiskerier" (1880) och densammes "Fortegnelse over Norges officielle statistik 1828--89" (1891); "Norsk botanisk litteratur for 1859--70", förtecknad af Blytt, och för 1871--1900 af Wille, i "Botaniska notiser" (jfr Bot. notiser 1902, s. 49 ff.); Halvorsen, "Bibliografiske oplysninger om H. Ibsens samlede værker" (1901), E. Schönberg, "Oversigt over den norske medicinske literatur i det nittende aarhundrede" (1897), och Warmuth, "Katalog over norsk musikförlag og norske komponisters værker udkomne i udlandet" (1887). Finland: Elmgren, "Öfversigt af Finlands literatur 1542--1863" (1861, 1865); Lilja, "Bibliographia hodierna Fenniæ" (1846, 1848, 1859); "Finsk bokkatalog 1878--85" (bilagor till Finsk tidskrift); "Katalog öfver den svenska literaturen i Finland samt arbeten på främmande språk af finländska författare eller utgifna i Finland" 1886--90 af Bergroth (1892), 1891--95 af Hirn (1897) och 1896-- 1900 af Bergroth (1902); Pipping, "Förteckning öfver böcker utg. på finska" (1856-57); Vasenius, "La littérature finnoise. Catalogue alphabétique et systématique 1544--1877" (1878) med suppl. för 1878--79 (1880), 1880--85 (1887), 1886--91 (1892) och 1892--95 (1897); "Årskatalog för finska bokhandeln 1895--1903" (forts.). Bland finska specialbibliografier må nämnas: Rancken, "De litteris historicis et geographicis fennorum usque ad 1722" (1851); Pipping, "Historiska bidrag till Finlands calendariografi" (1858--62); Renvall, "Finlands periodiska litteratur 1771--1871" (1871); von Pfaler, "Förteckning öfver skrifter i rätts- och statsvetenskapliga ämnen m. m., utgifna i Finland åren 1809-78" (1879); Hultin, "Den. svenska skönlitteraturen i Finland t. o. m. 1885" (1888); Lagerborg, "Finland i utländsk historisk literatur. Bibliografiska meddelanden" (1897), Quigstad och Wiklund, "Bibliographie der lappischen litteratur" (1899), Leinberg, "Dissertationes academicæ fennorum extra patriam" (1900) och densammes "Orationes academicæ fennorum extra patriam habitæ" (1901); Hjelt, "Öfversikt af Finlands naturalhistoriska litteratur 1640--1827, systematiskt ordnad" (1896); "Bibliotheca zoologica Fenniæ, herausgegeben von zoologen Finlands. T. 1: A-L." (1902); Borodkin, "Finland i rysk litteratur. Materialier till en bibliografi" (på ryska. 1902). Därjämte finnas uppgifter om af finska män författade skrifter i deras biografier uti Carpelan, "Finsk biografisk handbok" (2 dlr, 1895--1903). Hvad slutligen Sverige vidkommer, finnes ännu hvarken någon allmän bibliografi öfver den svenska litteraturen eller något annat svenskt författar-lexikon än B. Meijer, "Svenskt litteraturlexikon" (1886), som är mycket knapphändigt. Bristen härpå ersattes -- ehuru blott till en del och ofullständigt -- af det under Palmblads och P. Wieselgrens ledning utgifna "Biografiskt lexikon öfver svenska män" (23 dlr, 1835--57; del. 1--8 i ny reviderad uppl. 1874--77; ny följd, 10 dlr, 1857--92), H. Hofberg, "Svenskt biografiskt handlexikon" (1876, ny uppl. 1900--04), "Svenskt porträttgalleri", utg. af Hasse W. Tullberg, afd. 15: "Författare" af S. Leijonhufvud (1900), och afd. 16: "Tidningsmän" af B. Lundstedt (1897) samt i synnerhet af "Nordisk familjebok" (18 bd 1876--94 och 2 suppl.-band 1896--99, hvaraf ny uppl. började utgifvas 1903). För bibliografiska upplysningar rörande den svenska litteraturens alster är man därför nödsakad att hänvända sig till de skrifter, som behandla enstaka perioder af den svenska litteraturhistorien eller speciella vetenskaper, öfver hvilka en kortfattad öfversikt meddelas i Lundstedt, "Aperçu de la principale littérature bibliographique de la Suède. Rapport fait au congrès international de bibliographie à Paris" (1900). Af svenska bibliografier må här nämnas blott: Geete, "Fornsvensk bibliografi. Förteckning öfver Sveriges medeltida bokskatt på modersmålet samt därtill hörande litterära hjälpmedel" (1903), Schröder, "Incunabula artis typographicæ in Suecia" (1842), Klemming, "Sveriges bibliografi 1481--1600", red. af Aksel Andersson, h. 1--4: 1481--1530 (1889--92), E. M. Fant, "Annales typographici seculi decimi sexti in Suecia" (1793--94 och 4 suppl. 1796-- 1800), Stiernman, "Bibliotheca sviogothica" för 1000--32 (1731), Schefferus, "Suecia litterata" (1680, ny uppl 1698 och i Mollerus' "Bibliotheca septentrionis erudita" 1699), Von der Hardt, "Holmia literata" (ny uppl. 1707), Stiernman, "Aboa literata" (1719), och Lüdeke, "Allgemeines schwedisches gelehrsamkeits-archiv" för 1772--92 (1781--96) samt de mot slutet af 1700-talet allt oftare förekommande förteckningarna öfver de särskilda tryckeriernas årstryck äfvensom Boktryckeri-societetens kataloger och de periodiskt utkommande bokhandelskatalogerna, såsom "Svensk bibliographie" (1828--65), "Årskatalog för svenska bokhandeln" (1855--59 o. 1861--1903, forts.); i "Svensk bokhandelstidning" (1863--1904, forts.) och "Nya bokhandelstidningen" (1888--1904, forts.) är i hvart nummer intagen en förteckning öfver den under föregående veckor i Sverige, liksom ock Danmark och Norge, nyutkomna litteraturen. Dessutom har C. F. Lindström utgifvit "Svensk bokhandelskatalog, år 1845", forts. t. o. m. 1851, jämte tillägg (1847--52). Hjalmar Linnströms "Svenskt boklexikon för 1830--65" (2 bd, 1867--84) fortsättes i "Svensk bokkatalog" för 1866--75 (1878) och 1876--85 (1890) utg. af Broberg samt för 1886--95 (1898--1900) utg. af Thelin och A. Victorin, hvilka tre sistnämnda äfven äro försedda med systematiska register. Såsom vetenskapliga specialbibliografier må här bl. a. nämnas för teologi: Alnander, "Anvisning till et utvaldt theologiskt bibliothek" (1762--72), Häggman, "Förteckning öfver alla svenska bibelupplagor till 1812" (1815, ny uppl. 1882); Stricker, "Försök til et svenskt homiletiskt bibliotek" (1767), Fant, "Historia librorum catecheticorum in Svecia" (1794--95) och densammes "Historia librorum symbolicorum in Svecia" (1782), Klemming, "Sveriges äldre liturgiska litteratur" (1879), Kleberg, "Den svenska högmessan ...", innehållande förteckning på svenska kyrkohandböcker 1531--1810 (1882), Klemming, "Birgitta-litteratur" (1883), "Svensk kyrkohistorisk bibliografi" för 1898--99 af Grönblad och 1900--03 af Setterwall (i Kyrkohistorisk årsskrift), Carlsson, "Förteckning öfver litteratur angående spiritism och spiritualism samt några föregångare" (1902); för rätts- och statsvetenskaper: Aagesen, redan nämnda (sp. 265) "Fortegnelse över retsliteratur i Danmark, Norge, Sverig og til dels Finland" (1876) med forts, af Secher; Thvselius, "Förteckning öfver komitébetänkanden" 1809--94 (1896) och "1895--1903" (1904), Schulthess, "Svensk nykterhetslitteratur 1577 --1877" (1900); för farmaci och medicin: Hamberg, "Svensk pharmaceutisk bibliografi" (1862), fortsatt af Nordin för 1862--92 (1893), Dahlgren, "Förteckning öfver svenska skrifter om smittkoppor, inokulation och vaccination" (i Hygiea 1896), Bensow, "Förteckning öfver nordisk tandläkarelitteratur intill 1900" (1901); för naturvetenskaperna: Linné, "Bibliotheca botanica" (1736, ny uppl. 1747), Wikström, "Conspectus litteraturæ botanicæ" (1831), Krok, "Svensk botanisk litteratur 1859--1900" (i Botaniska notiser 1865--1901), Cnattingius, "Öfversigt af svenska skogslitteraturen" (1877), O. von Friesen, "Sveriges ornithologiska literatur" (1860), Hulth, "Öfversikt af litteratur rörande Nordens fåglar" (i "Nordens fåglar" af Kolthoff och Jägerskiöld, 1899), Lundberg, "Sveriges ichtyologiska litteratur" (1872), Modéer, "Bibliotheca helminthologica" (1786), och Aurivillius, "Öfversigt af Skandinaviens och Finlands fjärillitteratur" (i "Nordens fjärilar", 1890); för historia: Warmholtz, "Bibliotheca historica svio-gothica", upptagande äfven skrifter öfver Sveriges topografi, naturalhistoria, svenska språket m. m. (1781--1817) med register af Aksel Andersson (1889), Klemming, "Förteckning öfver samtida berättelser öfver Sveriges krig" (1867, ny uppl. 1888--91, med suppl. af Snoilsky, 1892, och Almquist, 1902--03), Klemming, "Samtida skrifter om Sveriges förhållanden till fremmande magter" (1881--83, med suppl. af Snoilsky, 1892, och Almquist 1901), Snoilsky, "Sveriges historiska plancher" (1893--96), "Historisk bibliografi för Sverige 1875--79" (i "Hist. bibliotek") och för 1880--89 af Silfverstolpe samt för 1890--1903 af Setterwall (i "Hist. tidskrift"), Montelius, "Bibliographie de l'archéologie préhistorique de la Suède pendant le XIX:e siècle" (1875), m. fl.; för svensk lärdoms- och litteraturhistoria samt språkvetenskap m. m.: Lénström, "Sveriges litteratur- och konsthistoria" (1841), Lidén, "Catalogus disputationum in academiis et scholis Sueciæ" 1--4 (1778--79), forts. af Marklin t. o. m. 1855, 1--2 (1820, 1856), Wahlberg t. o. m. 1877 (1877) och Josephson, "Avhandlingar och program utg. vid svenska och finska akademier och skolor 1855--90" (1892--94); Aksel Andersson, "Catalogue de l'exposition suédoise de l'enseignement supérieur à Paris 1900" (innehåller en bibliografi öfver skrifter utgifna om och af universitet, högre undervisningsanstalter, vetenskapliga institutioner och samfund m. m.); Fant, "Historiola litteraturæ græcæ in Suecia" (1775--86); Floderus, "De poëtis in Svio-Gothia græcis" (1785--89); Wahlberg, "De poëtis in Sviogothia latinis" (1739--40); Hammarsköld, "Förteckning på de i Sverige från äldre till närvarande tider utkomna schole- och undervisningsböcker" (1817); "Förteckning på böcker, som varit begagnade vid undervisningen i de svenska elementarläroverken" 1876--77 af Lundstedt (1881), 1889--90 af Eneström (1891) och 1899--1900 af Karlsson (1902) i Bidrag till Sv. off. statistik P: undervisningsväsendet; Noreen, "Svenska riksspråkets källor och svenska språkforskningens historia" (i Noreen, "Vårt språk", I, s. 135--336); "Förteckning öfver skrifter rörande de nordiska språken" för 1881--82 af Stjernström, 1883--96 af Lind, 1895--1901 af Jensen och 1902 af Erichsen (i Arkiv för nordisk filologi); Gödel, "Svenska ortnamn. Bibliografi" (1904, i Antiqvar. tidskrift); H. Schück, "Skrifter i svensk litteraturhistoria" (i Samlaren 1887); "Svensk litteraturhistorisk bibliografi" 1880--82 af G. Stjernström, 1883--99 af E. H. Lind och 1900--02 af Isak Collijn (i Samlaren 1881--1903); Lundstedt, "Sveriges periodiska litteratur 1645--1899" (3 dlr, 1896--1902) o. "Svenska tidningar och tidskrifter utg. i Nord-Amerikas förenta stater" (1886); Klemming, "Sveriges dramatiska litteratur till 1875" (1863--76); Sigrid Leijonhufvud och Sigrid Brithelli, "Kvinnan inom svenska litteraturen intill 1893" (1893); Sundel, "Historisk afhandling om de böcker och skrifter, som blifvit utgifna af kongl. personer" (Vitt. hist. och ant. akad. handl., del 9); H. Wieselgren, "En kunglig familjs bibliografi" (1867); C. M. Carlander, "H. maj:t Oscar II:s bibliografi 1849--87" (1888); F. U. Wrangel, "Jubileumspublikationer" (i Redogörelse för kon. Oscar II:s 25-åriga regeringsjubileum 1898); Aksel Andersson, "Bibliographia klemmingiana 1844--89" (1891); Hulth, "Bibliographia liljeborgiana" (1896) och "Nordenskiölds bibliografi" (1902); Junck, "Bibliographia linnæana" (1902); J. A. Almquist, "Almquistiana" (1892); Molér, "Bidrag till en gotländsk bibliografi" (1890). Öfver i Sverige förbjudna böcker finnas den af Alnander utgifna "Historia librorum prohibitorum in Suecia" (1764) jämte Aurivillius' "Hypomnemata" till nämnda afhandling (3 h., 1809--15) samt Bygdén och Lewenhaupt, "G. Benzelstiernas censorsjournal 1737--44" (1884). Öfver svenska anonymer har Stiernman utgifvit "Centuria anonymorum" I. (1724) och Eichhorn "Upptäckta svenska pseudonymer och homonymer" (1859) samt Bygdén (se ofvan sp. 259) "Svenskt anonymlexikon" (1898--1904, forts.) och Braune "Anteckningar om abbreviationssignaturer i svensk litteratur" (1893). En mängd bibliografiska upplysningar meddelas för öfrigt äfven i de af Atterbom, G. Claëson, Hammarsköld, Lénström, G. Ljunggren, B. E. Malmström, H. Schück, K. Warburg och P. Wieselgren utgifna arbetena öfver svenska litteraturen. B. L. Bibliographisches institut