Kuusankoski [kū-], kommun och församling i Nylands län, Finland, Lappvesi domsaga, Pernå härad, pastorat i Iittis kontrakt, Tammerfors stift. K., af skildt 1919 från Valkeala och Iittis socknar, omfattar hufvudsakligen bosättningen vid Kymmene a.-b:s fabriker Kuusankoski och Voikka. 97 kvkm. 13,959 inv. (1922), finsktalande. O. B-n. Kuusisto [ku'sistå], kommun. Se K u s t ö. Suppl. * Kuusjoki blef 1913 själfständigt pastorat. 2,673 inv. (1922). O. B-n. Kuusluoto [ku'sloåtå], kommun. Se Kustö. Suppl. * Kuvert. Om fönsterkuvert se d. o. Suppl. *Kuylenstierna. - 2. O. F. K. har vidare utgett bl. a. Karl XII:s död (1912), Karl Johan och Napoleon 1797-18H (1914), Bellman och hans samtida Stockholm (1922) och Svensk rokoko (1923). *Kuyper (Kuijper), Abraham, nedlade 1912 sitt mandat i Andra kammaren, men satt sedermera i Första kammaren till kort före sin död, 8 nov. 1920 i Haag. Kuzma Prutkov, pseudonym för A. K. Tolstoj. *Kvacksalfvare. Genom lag 21 sept. 1915 ha dels i detalj angetts de, som ega behörighet att utöfva läkarkonsten, dels förbud utfärdats mot vissa slag af kvacksalfveri, hvarigenom svåraste ofoget därmed numera bör kunna stäfjas. Om någon, som ej är behörig till läkarkonstens utöfning, mot ersättning behandlar venerisk sjukdom, tuberkulos, kräftsjukdom eller sådan smittsam sjukdom, till förekommande af hvars införande i eller utbredning inom riket konungen meddelat särskilda föreskrifter, eller om någon företar hypnotisk behandling eller allmän bedöfning, straffas den skyldige med böter från 50 till 1,000 kr. Sker det yrkesmässigt, kan straffet höjas till fängelse i högst 1 år. Utöfvas eljest läkarkonsten af någon, som ej är därtill behörig, och sker det yrkesmässigt, så dömes, om behandlingen varit, af beskaffenhet att medföra fara till lif eller hälsa för den behandlade, likaledes till böter från 50 till 1,000 kr., därest ej straff enligt Strafflagens kap. 4, § l är stadgadt. Härförutom är genom Apoteksvarustadgan 14 nov. 1913 förbjudet, med vissa undantag, som i stadgan närmare anges, för annan än apoteksföreståndare att till salu hålla eller försälja apoteksvaror vid straff af böter från 10 till 1,000 kr. R. W. Kvadratiska kristallsystemet, miner. Se Tetragonala kristallsystemet. Kvadruppelångmaskin. Se Ångmaskin, sp. 1063. Kvarn. 1. (Förr Viköy) Härad i Hordaland fylke (före 1919 Söndre Bergenhus amt), vid mellersta delen af Hardangerfjord, Norge. 453,82 kvkm. 3,993 inv. (1920). K. bildar ett pastorat i Har-danger og Voss prosteri, Björgvin bispedömme, med socknarna Yiköy och Öystese. Jordbruk, fruktodling samt åtskillig industri (Bjölvefossen). - 2. Socken i Nordre Frön pastorat, Sör-Gudbrands-dal prosteri, Hamar bispedömme. 497,30 kvkm. 1,588 inv. (1920). - 3. Härad i Nord-Tröndelag fylke (före 1919 Nordre Trondhjems amt), vid Stenkjaer, omfattar socknarna K. och Föling. 374,67 kvkm. 1,155 inv. (1920). - 4. Socken i K. härad (se ofvan 3). 315,34 kvkm. 867 inv. (1920). Med Stod och Föling bildar K. Stod pastorat, Nord-Innherad prosteri, Nidaros bispedömme. 1, 3. K. G. G. 2, 4. E. A--t. Kwamme (Kwan), japansk vikt, 3,?56 kg. Jfr Japan, sp. 1279. *Kwang-tschóu-wan, som administrativt räknas till Indo-Kina, har en areal af 842 kvkm. och 182,371 inv. (1921), hvaraf 144 européer. Kvanthypotesen (Kvantteorien). Se Planck, M. K. E. L., och Fysik. Suppl., sp. 1107. *Kwan-tung. Arrendetiden för K., urspr, blott 25 år, har genom kinesisk-japanskt fördrag 1915 utsträckts till 99 år från öfverenskommelsen med Kyssland, d. v. s. till 1997. 907,549 inv. (1922), hvaraf 191,795 japaner. Det forna Dalnijs vanligaste japanska namn är Dairen. Kvaran. Se Hjörleifsson, Einar. Suppl. *Kvarken. Norra K. är genom Holmöarna delad i Västra och östra Kvarken, af hvilka den förra är svenskt territorium, den östra bildar gräns mot Finland. Västra K. är djupare. O. Sjn. Kvarken, tekn. Se Yxa, sp. 645. *Kvarnbergsvattnet har en areal af 68 kvkm. Se äfven Ströms vattudal. Kvarnfallet. Se Ytterselsforsen. Kvarnforsen. Se Vindelälfven. * Kvarnsveden. Sliperiet omfattar nu 33 slip-apparater; pappersbruket har 7 stora pappersmaskiner. Sulfitfabrik anlades 1906, sulfitspritfabrik med en kapacitet af */2 mill. liter 1911. Den vid K. använda vattenkraften uppgår till 25,310 hkr, 1,000 ånghkr kommo till användning. Antalet arbetare 1922 var 706 och nettoförsäljningsvärdet af sålda pappersprodukter 11 mill. kr. Tillverkningen var s. å. 53,180 ton slipmassa, 21,856 ton sulfitmassa, 39,107 ton papper och 36,1241. sprit. O. Sjn. *Kvarnzelius,

S. H.

, har under senare tid intagit en alltmer framträdande ställning i riksdagen. Han tillhör från 1912 Första kammaren, 1912--21 som representant för Västernorrlands län och från 1922 för Västernorrlands och Jämtlands läns valkrets. Han är från 1912 led. af statsutskottet och från 1918 dess ordförande samt har varit led. af talmanskonferensen 1914--22, folkpensioneringsutskottet 1913, försvarsutskottet 1914 B, värnpliktsutskottet 1919 B (ordf.), hemliga utskottet 1918--21 och utrikesnämnden 1922. 1917--22 var han riksgäldsfullmäktig. K., som 1913-22 var ordförande för liberala samlingspartiets förstakammardel, tillhör efter partisprängningen 1923 frisinnade folkpartiet och är från 1913 vice ordf. i frisinnade landsföreningens verkställande utskott. Som chef för godtemplarorden afgick K. 1914, men är alltjämt (sedan 1908) ordförande i Centralförbundet för nykterhetsundervisning. K. var ordförande i nykterhetskommittén 1911--20 och i försvarsrevisionen 1919-23 samt har f. ö. varit led. af ett flertal kommittéer, såsom försvarsberedningarna 1911- 14, socialförsäkringskommittén 1915-22 samt 1916 och 1917 års flottstationskommittéer. Han är sedan 1913 sakkunnig i Pensionsstyrelsen och sedan 1915 ledamot af Kontrollrådet. Från sin befattning som statens förlikningsman i arbetskonflikter, i hvilken egenskap han medlat i ytterligare ett stort antal betydande arbetsstrider, afgick K. 1922, men har äfven sedan flitigt anlitats som ordförande eller ledamot i medlingskommissioner. Han var åren 1912--22 ordförande i Västernorrlands läns landsting. I aug. 1922 utnämndes K. till landshöfding i Kopparbergs län och är från detta år äfven ordförande i länets hushållningssällskap och skogsvårdsstyrelse. *Kvarsebo. Nu 7,050 har. 854 inv. (1924). Kvarterstriden