Gåxsjön, en 16 kvkm. stor sjö, 310 m. ö. h., i Gåxsjö socken, Jämtland, omkr. 60 km. n. n. ö. om Östersund, afrinner öfver Ammerån till Indalsälfven. O. Sjn. Gädda, medeltida svensk adelsätt, som under tiden 1350-1508 förde en guldgädda i blått fält och hade sitt stamsäte i Trosatrakten, där den byggde Gäddeholm (nu Tureholm) och åtminstone genom tre generationer förvaltade häradshöfdingämbetet i Hölebo härad. Genom tre generationer var den äfven företrädd i rikets råd. 1. N i l s G. omtalas 1352-96, kom genom gifte med Kristina Magnusdotter (Hammarstadsätten) i nära förbindelse med de högaristokratiska ätterna, var 1370 riddare och stod 1371 på Albrekts af Mecklenburg sida i striden mot konung Håkan, liksom han framgent stod Bo Jonsson och dennes krets nära. Som en bland de äldste i rådet deltog han 1396 i ett rådsmöte i Nyköping. År 1400 omtalas han som död. - 2. K a r l G., den föregåendes son, satt i konungsnämnden under räfstetingen i Södermanland 1409 och var liksom fadern häradshöfding i Hölebo hundare. Tidigt rycktes han med i Engel-brekts resning, deltog 1434 och 1435 som riksråd i det nationella partiets förhandlingar, men tyckes snart nog ha dragit sig tillbaka från politiken. Han lefde till 1400-talets midt. - 3. J o n G., den föregåendes broder, tillhörde riksrådet 1435-53 och samverkade där först med Engelbrekt och dennes broder Nils, sedan med Karl Knutsson, till hvilkens förmån han vittnade 1442 och vid hvars kröning 1448 han blef riddare. - 4. E ren g is l e G., son till G. 2 och broder till riddaren N i k l i s G. (häradshöfding i Hölebo hundare, troligen död barnlös vid midten af 1450-talet), var riddare och 1457-75 riksråd. Han började sin politiska bana i Jöns Bengtsson Oxenstiernas krets under upproret mot Karl Knutsson, medverkade sedan till den sistnämndes återinsättande 1467 och satt till sist i Sten Sture d. ä:s råd. - 5. Nils G., den föregåendes son, insattes 1504, genom öfverenskommelse mellan konung Hans och svenska rådet, som slotts-lofven på Kalmar i afbidan på det dit till följande år förlagda unionsmötet. Nils G. måste därvid af-lägga trohetsed till konung Hans och lofva till honom öfverlämna slottet, om ingen öfverenskommelse träffades vid det beramade mötet. Han fick nu en ytterligt svår mellanställning mellan konung Hans och sin svåger, riksföreståndaren Svante Nilsson. Stilleståndsvillkoren iakttogos ej på någotdera hållet, men Nils G. höll Kalmar slott konung Hans till hända. Kort efter domen i Kalmar 1505 öfver de svenske herrarna flyttades Nils G. till det obetydliga Lycka slott i Blekinge, där hans svenner 1507 anföllos af en svensk straff expedition, som brände slottet. Själf låg Nils G. då sjuk i Ronneby; han dog på hösten 1508. Hans gods i Sverige, bl. a. Gäddeholm, hade svågern Svante Nilsson redan förut tagit hand om. - 6. 11 i a n a G., den föregåendes syster, gift med Svante Nilsson (Sture), dog redan 1495, innan hon kunnat of va något inflytande på den då endast tvåårige sonens, Sten Sture d. y:s, fostran. Arfstvister med släkten Trolle (Gustaf Trolles farfar var gift med en dotter till Jon G.) torde i sin mån ha bidragit till spänningen mellan hennes son och Trollarne. l-6. N. H. *Gäddan. Jfr Fiskrätter. Suppl. *Gäddede.