*Albrekt

af Mecklenburg

, sp. 494. Det där insatta porträttet är taget efter ett säkerligen hopfantiseradt tyskt original, träsnitt från 1500-talet. I stället meddelas här en mera autentisk bild, efter skulptur på A:s grafvård i Doberans abbotskyrka (se

Doberan

). *Albrekt, prinsar af Preussen. - 2. Prins A. afled 13 sept. 1906, hans gemål, prinsessan Maria, 8 okt. 1898, bägge på slottet Kamenz i Schlesien. Albrekt Maria Alexander Filip Jo- sef, hertig af Wilrttemberg, son till hertig Vil- helm af Wurttemberg, f. 23 dec. 1865 i Wien, blef officer vid 19:e ulanregementet 1883, 1896 öfverste och 1898 generalmajor och chef för 4:e preussiska gardeskavalleribrigaden. 1901 förflyt- tades A. som generallöjtnant till chefskapet för 26:e (wiirttembergska) divisionen, hvarefter han 1906 med generals grad fick öfvertaga befälet öfver 11 :e armékåren, hvilken han 1908 utbytte mot den 13 :e (wiirttembergska). 1913 blef han gene- ralinspektör öfver 6:e arméinspektionen. Yid krigs- utbrottet 1914 fick A. befälet öfver 4:e armén, med hvilken han genom Luxemburg inryckte i Frank- Albrekt af Mecklenburg. Efter Doberans abbots- 111 Albrici-Alcock 112 rike, vann seger vid Neufcháteau 23 aug. och ut- kämpade häftiga strider om Maasöfvergångarna i slutet af samma månad. Efter Marneslaget s. å. tog A:s armé ställning i Champagne, men flyttades på hösten till Flandern. I aug. 1916 fick A. med utnämning till generalfältmarskalk befälet öfver den högra armégruppen, från hafvet till trakten af Somme. I febr. 1917 indrogs hans annégrupps- befäl, och han fick ledningen af fronten i Lothrin- gen och Elsass. A. förmäldes 1893 med ärkeherti- ginnan Margareta (f. 1870, d. 1902). C. O. N. Albrici [-Itji], V i n c e n z o, italiensk tonsät- tare, f. 1631 i Kom, d. 1696 i Prag, var 1652-54 anförare för en italiensk orkester vid drottning Kristinas hof i Stockholm, därefter hofkapellmästiare i Dresden och från 1681 kyrkokapellmästare i Prag. Af hans på sin tid mycket ansedda kompositioner (kyrkliga sångverk, symfonier m. m.) finnas rätt många bevarade i Uppsala universitetsbibliotek, i Dresden, Wien och Darmstadt. E. F-t. Albrunpasset [albro'-], it. Bocchetta d'Arlola, alppass mellan Binns dalgång i schweiziska kanto- nen Yalais och Domodossola, i Italien. 2,410 m. ö. h. Albuefjord. Se Al b u en. Albufe ira, stad i portugisiska prov. Algarve, ungef. midt på sydkusten. 5,796 inv. (1910), hvilka hufvudsakligen lefva af fiske. Albunol [alvonjå'1], distriktsstad i spanska prov. Granada. 7,749 inv. (1911). Den närliggande hamnen N e g r a är utskeppningsplats för traktens landtbruksprodukter. E. A-t. Albury [å/lberi], stad i Nya Syd-Wales, Austra- lien, på gränsen till Victoria och högra stranden af Murray, som under regntiden är segelbar till A. 8,816 inv. (1911). A. ligger midt i ett bördigt jordbruksdistrikt, där det äfven finnes guld. Det har betydande vin- och tobaksodling. E. A-t. *Alby är numera municipalsamhälle (jämlikt k. br. 2 dec. 1904) i Borgsjö socken, Yästernorrlands län, vid statsbanan Stockholm-Ange, 11 km. från Ange. 130 har. 1,583 inv. (1920). T ax.-värde å bevillningsskyldig fastighet 4,571,200 kr., tax. in- komst af kapital och arbete 3,902,520 kr. (1920). Samhällets inkomster 7,757, utgifter 9,397, till- gångar 15,535 och skulder 2,441 kr. (1917). A. har sin betydelse genom de där förefintliga stora industriella anläggningarna, karbidfabriken och klo- ratfabriken, hvilka båda hämta sin elektriska kraft från invid samhället belägna kraftstationer i Ljun- gan (se d. o., sp. 872), om tills. 17,400 turbin- hästkrafter. L. Wll. A l by, herrgård i Botkyrka socken, Stockholms län, omfattar 3 mtl, areal 489 har, hvaraf 141 har åker. Tax.-v. 306,000 kr. Egendomen, som har en vacker hufvudbyggnad af sten, omgifven af en betydande fruktträdgård, innehades under 1600-talet af släkterna von der Linde, Grundel och Helmfeldt, från slutet af 1600-talet under omkr. 100 år af släkten Gyllencreutz, från 1804 under ett tiotal år af kammarrådet N. Dufwa, som omgestaltade manbyggningen till dess nuv. form. Det eges nu af direktören L. M. Ericsson (se denne). I sitt nuv. skick torde godset vara Sveriges mest elektrifierade landtgård. Såväl fältbruket som all inomhusdrift sker med elektrisk kraft; ej blott trösk- ning, rensning och sortering af spannmål och mald, utan äfven sådana saker som mjölkning och rykt- ning ske elektriskt. O. S j n. Alby, Lilla, municipalsamhälle. Se Lilla Al by. Alby u n i t e d carbide factories limi- ted, karbidfabriks-a.-b. i Ödda, Hardanger, Norge, stiftades 1907 med ett aktiekapital af 725,000 pd st., som 1913 ökades till 3,085,000 pd st. vid öfvertagandet af Nitrogen products and carbide co. lim. Bolaget var urspr. associeradt med The cyanamide company i Sundsvall, hvilket sedermera, efter 1913, stod under dess kontroll. Oddaverken fingo sin kraft från Tyssefaldene. Efter Världs- krigets utbrott kom bolaget i en vansklig ställning, i det att en stor del af aktiekapitalet gick för- lorad. 1922 trädde bolaget i likvidation. M. H. A l by Sjön, i Botkyrka socken, Stockholms län, är eg. en vik af Mälaren, med hvilken emellertid för- bindelsen är så smal, att sjön får en själfständig ställning. Dess areal är blott l kvkm., men den är väl 25 m. djup. I ö. begränsas sjön af en vacker förkastningsbrant, som fortsätter längs östra stran- den af Tullingesjön (se d. o.). O. Sjn. *Alböke, socken, tillhör numera Växjö stift. Alca'cer do Sal, stad i portugisiska prov. Estre- madura, 65 km. s. ö. om Lissabon, vid floden Sado i en osund trakt. 7,212 inv. (1900). A. är romar- nas Salacia. E. A-t. Alca'ntara, ett starkt, sicilianskt dessertvin med omkr. 18 proc. alkoholhalt. Alcaudete [alkáòWte], stad i spanska prov. Jaén, 40 km. s. v. om Jaén, i en bergig trakt, som genomströmmas af tillflöden till Guadalquivir. 10,739 inv. (1911). E. A-t. *Alcázar. En annan bild från A. meddelas i art. Sevilla, fig. 2. Alcazar, Baltasar del, spansk skald, f. 1530 i Sevilla, d. 1606, var väl bevandrad i den klassiska poesien och hade Martialis till mönster. A. debuterade 1569 med Sátira apologetica en defensa del divino Duenas, som väckte uppseende genom sin skärpa. A. var en mästare i redon- dillan och coplan och en fin epigrammatiker. Bland hans många arbeten må nämnas, förutom åtskilliga "Epistolas" och smärre dikter, A los cuartos sellados och El trueco. 1910 utkom "Poe- sias de Baltasar del Alcazar", och f. ö. finnas prof af A:s diktning i Espinosas "Flores de poetas ilustres", i Sedanos "Parnaso espanol" och i Rivadeneiras "Biblioteca de autores espanoles", bd 32 o. 42. Ad. H-n. Alcedenidæ, A l c e d i n i n i, zool. Se Kungs- fiskare. Alcelaphus caama, zool. Se A n t il öp er. Alceste [-se'st], opera af Gluck (se denne, sp. 1338 o. 1339), uppf. i Stockholm f. g. 1781. *Alchemilla, òot., hör till underfam. Rosoideæ. AlchimMla, bot., detsamma som Alchemilla. Alciope, zool., ett ringmasksläkte. Se Plank- ton, sp. 1015. Alcock [å'lkåk], sir John William, engelsk aviatiker, f. 1892 i Manchester, verkställde 1919 den första flygningen öfver Atlanten från Newfound- land i Clifden (se Flygtrafik i Suppl.) och blef i anledning däraf adlad s. å. Han störtade vid en flygning 18 dec. s. å. i närheten af Rouen 113 Alcometaller-Alexander 114 Alcometaller, tekn., handelsnamn på två alu- miniumbrons- (se d. o.) artade legeringar, kallade alcobrons och dirigold, hvilka hufvudsak- ligen bestå af koppar och aluminium. De tillverkas af Aktiebolaget Alcometaller i Örebro efter en af ingenjörerna C. Molin och C. A. von Malmborg uppfunnen metod. Alcobronsen uppges vara mera homogen, tät och fri från oxid än vanlig alumi- niumbrons samt därför af större hållfasthet (53 kg. pr kvmm.) och industriell användbarhet än denna. Dirigold är en finare, till bordsbestick samt allehanda prydnads- och husgerådssaker lämplig afart af alcobrons. Det har vacker och hållbar guldglans, är mycket hårdt och slit- starkt samt motstår väl inverkan af luft och ut- spädda syror. K. A. V-g. Alcoverr y Maspo'ns [-i-], Juan, spansk skald, f. 1854 i Palma (Mallorca), anses som en af de för- nämste baleariske skalderna. Hans diktning ut- märkes för elegans i formen och djup i innehållet. A:s debutarbete var diktsamlingen Poesias (1887), hvarefter följde Nuevas poesias (1892), Poemas y armonias (1894) och Meteoros (1901). V. har dess- utom publicerat åtskilligt på katalanska samt i tidskr. "La Espana moderna" El pintor de Co- rinto. Ad. H-n. Aldborough [à^dbera] 1. Aldeburgh, hamn- stad och badort i engelska grefsk. Suffolk, 135 km. n. ö. om London, vid en gren af Great Eastern- banan. 2,892 inv. (1921). I A. föddes skalden Crabbe, som skildrat det i "The borough". 1908 valdes i A. för första gången i Englands historia en kvinna till borgmästare. Aldeburgh [Tldbøre]. Se A Idborough. Suppl. Aldeia Gallega [aldái'o g9le'g9], stad i portugi- siska prov. Estremadura, 12 km. ö. om Lissabon, på en höjd vid T e jos mynning. 8,129 inv. (1900), mest sjöfolk. Trakten är fruktbar och rik på vin. *Aldèn, G. A., som 1911 lämnade platsen som redaktionssekreterare i "Aftonbladet", har vidare utgett bl. a. "Lars Hierta. Eiksdagsmotioner och anföranden" (bd I-III, 1913-15). Alderen, ö. Se Luröy. Aldoser, kem. Se Hexoser och Socker- arter. Aldoximer, kem. Se Oximer. *Aldrich, T h. B., afled 19 mars 1907. Aldrova'nda, bot., detsamma som Aldrovandia; släktet har endast l art. *Ale härad ingår nu i Kullings fögderi. Aléa (grek. 3Aléa), forntida stad i Arkadien, s. om Stymfalos. A. hade ett berömdt Athenatem- pel, hvaraf det i Tegea var en afläggare. 368 f. Er. bortfördes dess invånare till det nyanlagda Megalopolis (se d. o.). Rester af dess fästnings- murar finnas ännu kvar i närheten af byn Bugiati. Alecsa^drie. Se Alexandria 5. Suppl. Alectorolophus, bot., detsamma som Rhinan- thus (se d. o.). Aleksinac [-näts], stad. Se Alexinatz. Aleman, Oskar August Efraim, kirurg, f. 17 april 1879 i Södra Unnaryd, Jönköpings län, aflade 1907 med. licentiatexamen vid Karolinska institutet, var 1912-14 föreståndare för kirurgiska polikliniken vid Serafimerlasarettet och är sedan 1914 chefläkare vid Garnisonssjukhuset i Stock- holm och öfverläkare vid dess kirurgiska af d. Alemanniska dialekten. Se Fornhögtyska och Tyska språket, sp. 597. Alemquer [ølóikeY], stad i portugisiska prov. Estremadura, 40 km. n. ö. om Lissabon. 6,541 inv. (1900). A. omges af gamla moriska murar. Alemusjaure, sjö på gränsen mellan Jokkmokks och Gällivare lappmarker i Norrbottens län, 425 m. ö. h., genomflytes af Stora Lule älf. Areal omkr. 38 kvkm., största djup 67 m. Den vackra sjön, som har ett stort antal öar, vanligen utdragna i sjöns längdriktning och utgörande delar af rullstensåsar, omges af betydande fjäll, i s. Akavare (2,013 m. ö. h.) och i n. Kallaktjåkko (1,845 m.). O.Sjn. *Aleneon. Hertig Ferdinand Filip af A. afled 29 juni 1910. Sedan dess bär hans son, prins Emanuel, f. 18 Jan. 1872, titeln hertig af Vendóme och af A. *Aleppo