Ligget [li'git],

Hunter

, nordamerikansk militär, f. 21 mars 1857 i Reading (Pennsylvania), blef 1879 officer vid artilleriet, deltog som major och stabsofficer i spansk-amerikanska kriget 1898, blef 1912 öfverste vid infanteriet, 1913 chef för krigsskolan och 1914 brigadchef. 1916—17 var han chef för militärområdet (departement) Filippinerna. Under Världskriget förde han sept. 1917—jan. 1918 41:a fördelningen, jan.—okt. 1918 1:a armékåren (i Verdun-Toulområdet) och, som generallöjtnant, okt.—nov. s. å. 1:a armén (å fronten Maas-Grand-Pré). Maj—juli 1919 var han chef för ockupations- (3:e) armén vid Rhen. Senare s. å. blef han chef för västra militärområdet i hemlandet. Han afgick ur aktiv tjänst 1921, med generalmajors rang. H. J—dt. *Liggetid. - 2. Postv. Liggetid vid adresspostanstalt för obeställbar postförsändelse, som icke af kända orsaker — t. ex. adressatens död — omedelbart återsändes, och för försändelse, som är afsedd att afhämtas (poste-restante), är nu i allmänhet 14 dagar. Äfven inrikes paket återsändes efter denna tid och hembjudes afsändaren mot erläggande af afgift för återbefordringen. Förfrågan till afsändaren sker icke, men denne kan genom anteckning å adresskortet i förväg lämna föreskrift om, huru paketet skall behandlas i händelse af obeställbarhet. E. G—e. *Ligne. 1. K. J., furste af L. Jfr äfven O. P. Gilbert, "Vie du feld-maréchal, prince de L." (1922). — 2.

Eugène

, furste af L. Hans sonson,

Louis

, 10:e furste af L., dog 27 aug. 1918 på familjeslottet Beloeil invid Mons. Ättens nuv. hufvudman är Louis' broder,

Ernest

, 11:e furste af L., f. 1857 i Paris. *Lignin. Under det att cellulosan har en kolhalt af 44,5 proc., utgör vedens halt af kol omkr. 50 proc. Det finns sålunda i veden ämnen med väsentligt högre kolhalt än cellulosa. Dessa ämnen utgöras i det väsentliga af lignin. I runda tal består veden af 70 proc. kolhydrater, hvaraf cellulosa förekommer i öfvervägande mängd, samt 30 proc. lignin. Om än ej ligninet i olika växter har samma kemiska sammansättning, karakteriseras dock allt lignin af vissa gemensamma reaktioner, de s. k. ligninreaktionerna. De viktigaste af dessa äro den röda färg, som framkommer vid behandlingen af förvedade växtdelar med floroglucin och en mineralsyra (Wiesners reagens), och den gula färg, som aromatiska aminer i sur lösning ge. Man har anledning anta, att det är samma komplex i allt lignin, som är underlaget för dessa reaktioner, och att denna komplex är en akroleingrupp, så att ligninets sammansättning kan uttryckas med formeln R CH: CH . CHO, hvari R betecknar öfriga atomer. Ligninet har sålunda en omättad grupp CH : CH och en aldehydgrupp CHO. Den omättade gruppen framkallar en egenskap hos allt lignin, att det löses af svafvelsyrlighet vid högre temperatur, hvilken syra adderar sig till denna grupp under bildningen af en lignosulfonsyra, R CH2 CHO SO2 OH, hvilken liksom alla sulfonsyror är lättlöslig i vatten. Denna reaktion är af ofantlig teknisk betydelse, ty på densamma grundas tillverkningen af sulfitcellulosa, som är hufvudmaterialet för nutidens papper. De trädslag, som bäst lämpa sig härför, äro arterna af släktena Picea och Abies, hvars förnämsta representant här i Europa är granen. Af nämnda anledning har granligninet blifvit närmare undersökt. Typen för detta lignin kan antas vara koniferylaldehyd C6 H3 CH : CH . CHO OH OCH3 af hvilken ligninets hufvudmängd utgör en kondenserad form. Gruppen hydroxyl, OH, är till största delen ersatt af gruppen acetoxyl, O CO CH3. Anmärkas må, att vid vedens torra destillation förtvålas acetoxyl fullständigt af den heta vattenångan till ättiksyra och metoxyl ofullständigt till metylalkohol. På så sätt framställes i nutiden nästan all ättiksyra för tekniskt bruk, äfvensom all metylalkohol. Granens ved består emellertid ej uteslutande af nämnda lignin (α-lignin). I en mindre del af ligninet är gruppen CHO ersatt af karbonsyrekomplexen — CO OH (β-lignin). Detta lignin kan sägas utgöra en öfvergångsform till katekugarfämnena. Ligninet kan kvantitativt frånskiljas därigenom, att man behandlar den finfördelade veden i köld med en 65-procentig svafvelsyra eller högst koncentrerad saltsyra, hvarigenom alla kolhydrat lösas och ligninet frånskiljes som ett mörkbrunt, i vatten olösligt pulver. Härvid förhartsas ligninet. Ligninet förekommer ej i fri form i veden, utan är kemiskt bundet antagligen vid den form af kolhydrat i veden, som blifvit kallad hemicellulosa. P. K. *Ligning. I Norge ha 1911 års skattelagar under senare år undergått åtskilliga förändringar. De äro jämte tilläggslagar utgifna med anmärkningar och hänvisningar af expeditionschefen J. E. Thomle (4:euppl. 1921). M. H. Lignum murinum,