Nortes, sp., på Mexicos östkust och hela Mexikanska viken, under vintern icke sällan förekommande häftiga nordanstormar, som våldsamt uppröra hafvet och bringa köld långt in på låga breddgrader, stundom också häftigt regn. Öfver den varma Mexikanska viken ligger i regel lågt lufttryck och uppträda ofta barometerminima, hvaraf dessa stormar förorsakas. Nortes, som i själfva verket äro endast en fortsättning af northers (se d. o.), blåsa stundom öfver näset vid Tehuantepek och nå Stilla hafvet. N. E-m. North [nå'th], engelsk släkt. 1. Sir Thomas N., f. omkr. 1535, d. omkr. 1601, var den förste öfversättaren till engelska af Plutarchos' hjältebiografier. Hans "PlutarchJ' (1579, nya tillökade uppl. 1595 och 1603; omtryckt 1895 i serien "Tudor translations" med inledning af G. Wynd-ham) var byggd på Jacques Amyots franska Plutarchos-öfv. och användes af Shakspere som källa för dennes skådespel "Julius Caesar", "Co-riolanus" och "Antonius och Kleopatra". 2. Dudley N., baron N., den föregåendes-sonson, f. 1581, d. 1666, gjorde sig 1606 bekant som upptäckare af hälsokällorna vid Tunbridge wells, var under inbördeskriget en af parlamentspartiets ifrigaste anhängare i öfverhuset och utgaf 1645 dikt- och essaysamlingen Å. for est of va-rieties. 3. Sir Dudley N., den föregåendes sonsony nationalekonom, f. 1641, d. 1691, förvärfvade som affärsman i Smyrna och Konstantinopel en betydande förmögenhet, återkom 1680 till hemlandet,, blef 1682 sheriff i London, erhöll s. å. knight-värdighet och tillhörde underhuset under Jakob II:s sista regeringsår. Hans arbete Discourses upon trade (anonymt utg. 1691; återupptäckt först 1822 och ånyo utg. bl. a. 1856, af J. R. M'Culloch i "Select collection of early english träets ön com-merce") häfdar kraftigt mot det rådande merkantilsystemet frihandelns och den af statens ingripande ohindrade ekonomiska verksamhetens grundsatser. Genom detta verk förebådar N. i mycket Adam Smiths berömda "Wealth of nations". - N:s äldre broder Francis N. (f. 1637, d. 1685) var 1675-82 öfverdomare (chief justice of com-mon pleas) samt blef 1682 lordkansler och peer under titeln baron G u i l f o r d. En yngre broder, Roger N. (f. 1653, d. 1734), var 1684-88 krön-jurist (solicitor general) och skref den för tidens allmänna engelska historia värdefulla familjehistorien Lives of the North (senast utg. af A. Jessopp, 1890). 4. FrederickN., sedan 1790 earl af G u i 1-f o r d, men allmännast känd under sin tidigare titel lord North, sonsons son till Francis N. (se ofvan N. 3), statsman, f. 13 april 1732, d. 5 aug. 1792, invaldes 1754 i underhuset, där han med tiden slöt sig till tories. Han var som skattkammar-lord 1759-65 medlem af hertigens af Newcastler lord Butes och G. Grenvilles ministärer, 1766-67 generalkrigskommissarie (paymaster general) under William Pitt d. ä. och hertigen af Graf ton samt blef 1767 skattkammarkansler efter Ch. Town-shend. Då hertigen af Grafton 1770 nödgades afgå, blef N. hans efterträdare som premiär- 45 North-Northampton minister. Han hade på 1760-talet i parlamentet försvarat sådana kortsynta mått och steg som stämpelakten mot de amerikanska kolonierna (se Nord-Amerikas förenta stater, sp. 1214-15) och åtgärderna mot Wilkes (se d. o.), och i den amerikanska frågan blef han, med åren alltmera mot bättre vetande, ett redskap för Georg III:s okloka politik. Till Englands olycka bibehöll han 1770 tetullen, under det han genomdref af-skaffandet af de öfriga 1767 nämnda kolonier påtvungna införseltullarna. Efter våldsamheterna i Boston 1773 genomdref han 1774, att denna ort miste sina handelsrättigheter som sjöstad och att vissa provinsen Massachusetts' författningsenligt tillkommande friheter upphäfdes, beslut, som voro ämnade att injaga skräck hos de trotsige kolonisterna, men i stället förmådde dem vidtaga de första förberedelserna till uppror. Väl gjorde N. 1775 ett svagt försök att blidka deras förbittring, men uppretade dem samtidigt ytterligare genom lagar, som stadgade nya inskränkningar i deras rättigheter. Sedan oafhängighetskriget i Nord-Amerika utbrutit, 1775, syntes han dock bli mera förutseende. Han framlade (1778) lagförslag, som innehöllo betydande eftergifter åt amerikanerna och äfven af båda husen antogos, ehuru de blefvo utan följd. Trots sin flera gånger uttalade önskan att afgå lät han sig af den envise Georg III öfvertala att kvarstanna och fortsätta ett krig, som han ansåg hopplöst. Ändtligen tilläts honom i mars 1782 att afgå, när han ej längre kunde räkna på underhusets stöd. Under sin ministertid hade N. på det hela taget skött de ostindiska angelägenheterna på ett berömvärdt sätt. Han hade 1773 bragt "the regulating act" till stånd (se Indien, sp. 528) och, ehuru han ogillade Hastings' deltagande i rohillakriget (se Hastings, sp. 74), likväl 1778 samtyckt till förlängningen af dennes ämbetstid, emedan han insåg dennes oumbärlighet under i Indien då rådande kritiska förhållanden. Förbundet med N:s förre motståndare Fox 1783 förde honom åter in i kabinettet, där han blef inrikes- och kolonialminister; men denna "koalition" skadade hans anseende, och i dec. s. å. afskedades han jämte sina medbröder af den förbittrade konungen. N. blef längre fram blind, men deltog dock i underhusets förhandlingar, tills han vid faderns död 1790 som earl of Guilford förflyttades till öfverhuset. - N. var en framstående administratör och debattör samt en rättrådig man med ett vinnande sätt att uppträda, men saknade större statsmannaförmåga och fast karaktär. Jfr W. B. Donne, "Correspondence of George III with lord N." (2 bd, 1867). 1-3. V. S-g. 4. E. B. (V. S-g.) North [nå'th], Christopher. Se Wilson, John. North [nå'th], Marianne, engelsk växtmålarinna, f. 1830, d. 30 aug. 1890 på Alderton (Gloucestershire), företog flera resor i tropikerna och afmålade träd, blommor och vegetationsbilder. Sina målningar, öfver 800 större och mindre taflor, jämte en särskild byggnad för deras förvaring, uppförd i Kews botaniska trädgård, skänkte hon till engelska staten under namnet "North gallery". Detta museum är en af Kews förnämsta sevärdheter. C. Lmn. North Adams