Schnéevoigt [ʃnefåjkt]. 1.

Georg Lennart S.

, finländsk violoncellist och orkesterdirigent, f. 8 nov. 1872 i Viborg, där fadern var kapellmästare. De under faderns ledning begynta musikstudierna fortsattes vid Orkesterskolan i Helsingfors (violoncellspel för O. Hutschenreuter) samt därefter vid konservatorierna i Sondershausen (C. Schroeder), Leipzig och Bruxelles. S. studerade kontrapunkt och fuga för Braunroth i Dresden och Fuchs i Wien. I åtta år var S. solovioloncellist vid Filharmoniska sällskapets orkester i Helsingfors, samtidigt lärare vid Orkesterskolan och Helsingfors' musikinstitut. Högt uppburen som cellist, har han företagit framgångsrika konsertresor både i eget och främmande länder. S. dirigerade 1901 symfoniorkestern vid utställningen i Riga, var därefter t. o. m. 1913 dirigent i Riga under somrarna, utom 1910 och 1911, då han dirigerade i Kiev. Sin stora ryktbarhet som dirigent vann S. 1904--08, då han som F. Weingartners efterträdare var förste dirigent vid Kaim-orkestern i München. Med denna orkester företog han konsertturnéer i Tyskland, Österrike, Schweiz, Belgien, Holland och Italien, i sammanlagdt 125 olika städer. 1909 bildade S. Rigaer symphonie-orchester, som företog turnéer i Ryssland, äfven till Helsingfors, samt 1912 Helsingfors' symfoniorkester, som gjorde turnéer till Stockholm och Petersburg. Sistnämnda år ledde S. första utförandet af "Mästersångarna" och 1913 första utförandet af "Parsifal" i Petersburg. Då Helsingfors' stadsorkester 1914 bildades, blef S. förste dirigent. S. å. dirigerade han vid konsertföreningen i Stockholm, som 1915 kallade honom till ord. förste dirigent, hvarjämte han dock kvarstod vid Helsingfors' stadsorkester. Sedan 1906 inbjuden gästdirigent vid kejs. musiksällskapets konserter i Petersburg, vid Santa Cäcilia i Rom samt vid orkestrar i Warschau, Amsterdam, Haag m. fl., kan S. räknas till samtidens mera framstående dirigenter. Helt behärskande orkestern, eldar han denna till högsta möjliga prestationsförmåga, utmejslar detaljerna väl, men skänker icke mindre de stora linjerna plastisk gestaltning. Han behärskar såväl den klassiska som den moderna repertoaren. Ur den senare ha många betydande verk första gången af honom framförts i Nordens konsertsalar. 2.

Sigrid Ingeborg S.

, född Sundgren, den föregåendes hustru, pianist, f. 17 juni 1878 i Helsingfors, utbildade sig vid Helsingfors' musikinstitut 1886--94 under ledning af bl. a. William Dayas, debuterade i Helsingfors 1894 och fortsatte studierna hos F. B. Busoni i Berlin under tre år, hvarefter en konsert gafs i denna stad. Hon ingick 1898 äktenskap med Georg S. och har därefter dels ensam, dels med sin make företagit framgångsrika konsertturnéer i Finland, Sverige, Danmark, Tyskland, Ryssland och Östersjöprovinserna samt medverkat vid symfonikonserter gifna af Kaim-orkestern i München, sällskapet Santa Cäcilia i Rom, Helsingfors' symfoniorkester i Helsingfors och Stockholm, Rigaer symphonie-orchester och Helsingfors' stadsorkester. I besittning af glänsande teknik, lidelsefullt temperament och sund musikalisk uppfattning, har fru S. af publik och kritik vunnit oförbehållsamt erkännande. Efter att ett par år som vikarie ha omhänderhaft förste klaveriärartjänsten vid Helsingfors’ musikinstitut antogs fru S. 1912 till ord. innehafvare af denna tjänst. 1--2. O. Asn. Schneid.