Chamberlain [tjéYmbolin],

Houston Steward

, tysk skriftställare af engelsk börd, f. 1855 i Portsmouth, son till en sjöofficer. Efter skolstudier i Versailles och England kom han 1879 till universitetet i Genève, bedref under flera år naturvetenskapliga studier, men nödgades af hälsoskäl afbryta dem och begaf sig till Dresden, där han studerade konsthistoria, filosofi och framför allt musik. 1889 flyttade han till Wien och började samtidigt väcka uppmärksamhet för sina framför allt i wagneristiskt intresse skrifna artiklar i tyska, franska och holländska blad. Därjämte fortsatte han sina naturvetenskapliga och filosofiska studier och gjorde mycket uppseende med sitt arbete Die grundlagen des 19. jahrhunderts (1899-1901; 4:e uppl. 1903), ett försök att vindicera den germanska kulturmissionens prioritet, ett fullföljande och utvidgande af Gobineaus och Wagners spekulationer i denna riktning. Titeln på arbetet antyder hans mening att framdeles skildra 19:e seklets kultur, men detta arbete utgör ett slags inledning, en framställning af förutsättningarna för den moderna kulturen. C. anser, att den egentliga historien börjar med Kristi födelse, ty med historia förstår han endast "det förflutna, som ännu fortlefver gestaltbildande i människornas medvetande". Han räknar en ny epok från tiden omkr. 1200 och låter den räcka till 1800. Med mycken skärpa för han den gobineauska rasteorien vidare och framhåller de olika rasernas inflytande på utvecklingen; en god ras är en blandning af flera element, men blandningen får ej drifvas för långt. Högst ställer han den germanska rasen, men räknar därunder äfven kelter och slaver; för honom är det germanerna, som skapat den moderna kulturen; han är utprägladt afvog mot den semitiska rasen och söker bl. a. bevisa, att Kristus ej var jude, samt bemöter i denna fråga med mycken grofhet Renan. Äfven i öfrigt är arbetet fullt af hugskott. Man kan dock ej förneka, att författaren - som koketterar med att icke vara vetenskapsman, endast dilettant - skänkt månget originellt uppslag i uppfattningen af gångna tider, och i vissa punkter verkar boken såsom en frisk gensaga mot den ofta pedantiska detalj forskningen. Men arbetet är dock i grunden mera en paradoxmakares försök att åstadkomma hvad Geijer kallade ett "själfgjordt sammanhang" i sakerna än den objektive forskarens fynd af "sakernas eget sammanhang". Arbetet har framkallat både entusiastisk beundran och skarpa angrepp (se t. ex. H. Thodes i Littorarisches centralblatt 1900). I samlingen "Die kultur" har C. skrifvit Arische wellanschauung (1905). C:s Wagner-skrifter äro Das drama R. Wagners (1892), R. Wagners echte briefe an F. Präger (1894), praktverket Richard Wagner (1896, 3:e uppl. 1904, äfven öfversatt på franska och engelska) m. fl. "I sitt sträfvande att gifva en det wagnerska tänkandets dogmatik underskattar han de yttre, främmande inflytelserna på utvecklingen af Wagners världsåskådning på ett sätt, som ej alltid är förenligt med historiska fakta" (R. Louis). Men med all sin apologetiska dogmatism och ohistoriska konstruktion har dock C. ett företräde framför många tyska wagnerister i stilens enkla klarhet samt föraktet för krystadt symboliserande utläggningar och torra ledmotivrecept, hvarjämte hans idealitet alltid verkar storslagen. C. har äfven sammanfattat ett religiöst arbete, "Worte Christi" (1901; på svenska af S. Fries under titeln "Kristi ord", 1902). K. W-g. A. L. Chamberlen