Roumin (lingaedje)

lingaedjes > indo-uropeyin > italike > roman-levantrece > roumin

Li roumin est on lingaedje indo-uropeyin, italike levantrece. Si vijhén li pus près esteut l' dalmate. Ouy ses vijhéns li pus près sont l' itålyin et l' roumantche. Djeyograficmint, li roumin est ene iye latene divins ene grande basse eslåve.
Il est cåzé (yet lingaedje oficir) el Roumaneye eyet el Moldaveye (wice k' on l' lome ossu "moldåve").


Côde ISO: ro

 Sicrijhaedje 
Li scrijhaedje do roumin eploye l' alfabet latén, avou come letes sipeciåles: â, î, ă, ş, ţ (a-tchapea, i-tchapea, a-breve, s-cedile eyet t-cedile).

Dins l' Moldaveye on l' sicrijheut dins l' tins (et co des djins asteure) avou l' alfabet cirilike.

 Egzimpes 

 egzimpe di tecse 
 e roumin: Toate fiinţele umane se nasc libere şi egale în demnitate şi în drepturi. Ele înzestraţe cu raţiune şi conştiinţă şi trebuie să se comporte unii faţă de altele în spiritul fraternităţii.
 ratournaedje walon: Tos les omes vinèt å monde libes et ewals po çou k' est d' leu dignité et d' leus droets. Leu råjhon et leu consyince elzi fwait on dvwer di s' kidure inte di zels come des frés.
(prumî årtike del Declaråcion univiersele des droets del djin)

 comparåjhon walon/roumin 
Vola on tåvlea avou des mots e roumin et walon, ki voulnut dire li minme sacwè, et k' ont l' minme bodje etimolodjike.

+ Roumin  Walon  Pronoçaedje malåjhey Afară, fără  foû  Apropia (tr./refl.)  Aprepyî  Apuca  Apicî  Apă  Aiwe  Ara  Aroyî  Aşeza (a se~)  Ashîr (s’~)  Achéza Asculta  Aschoûter, schoûter   August  Awousse  Auzi  Ôre  Awouziy Azi  Ouy   Băiat  Valet  Beuyatt Bucată  Boket  Buşi  Bouxhî  Bouchî cădea  tchaire  keudea Capăt  Copete, cawete  Căpăţână  Capotene  Keupeutzane Cartof  Cartouxhe  Cârcă  Kedje  Cer  Cir  Cere  Cweri  Cina, recina  Riciner  Cingătoare  Cingue  Coc, colac  Couniou  Creşte  Crexhe  Crechté, crechtché Creştin  crustin  Croampă, colompiră  Crompire  crwampe/cråmpe Cunoaşte  Conexhe, kinoxhe   Desculţ  Dischås   Despărţi  Dispårti   Desfăş(ur)a  Disfaxhî   Fag  Få, faw   Faşă  Faxhe  Fach Fleciui  Flaxhî  Florii  Floreye Påke  Freca  Froyî, froxhî  Găleată  Golete  Ieşi, reieşi  Rexhe   Învia  Raviker  Jos  Djus  Lapte  Laecea  Laţ  Laxhe  Lemn  Legne  Limbă  Linwe  Măr  Melêye  Merinde  Marinde  Miere  Mira  Mulge  Mode  Mult  Mo  Neauă  Nive  Nouăzeci  Nonante  Nucă  Nokete  Optzeci  Ûtante  Pană  Pene  Paşnic  Påjhire, påjhûle  Paşte (vb.)  Paxhe   Plop  Plope  Prânzâdă  Prandjlaedje  Rămâne  Ramani, rimane  Rămăşiţă  Rimanants  Răspândi  Rispåde  Şaptezeci  Septante  Scăpa (tr.)  Schaper   Scăpa (intr.)  Schiper   Scărpina, scobi  Schaver   Scaun  Schame   Scoate  Saetchî  Scoarţă  Schoice   Scorni  Schoirni   Scutura  Scheure   Şezătoare  Shijhe  Sigur  S(i)gur  Staul  Ståve  Stoarce  Stoide   Taşcă, geantă  Taxhe   Timpuriu  Timprou   Usuca  Souwer  Uşă  Ouxh  Ouch Viespe  Wesse 

Vocial on paralele etur sacwants viersets do live del Djeneze.

Djeneze / Facere, c. 41, v. 26
Les setès belès vatches riprezintèt setès anêyes. Et les setès påtes riprezintèt setès anêyes eto: ci n' est k' on sondje, todi l' minme.

Cele şapte vaci frumoase înseamnă şapte ani.; Iar cele şapte spice frumoase înseamnă şapte ani de asemenea; nu e decât un vis, acelaşi.

c. 41, v. 27
Adon, les set laidès mwinrès vatches ki montèt riprezintèt setès anêyes, tot come les setès grêyès påtes, broûlêyes på vint do levant: c' est k' i gn årè setès anêyes di pômagne.

Apoi, cele şapte vaci urîte şi slabe, care urcau, înseamnă şapte ani; ca şi cele şapte spice, arse de vîntul de răsărit : înseamnă că vor fi şapte ani de foamete.

c. 42, v. 19
«...Si vos djhoz l' vraiy, k' onk di vos ôtes dimeure egayolé chal. Les ôtes end iront avou l' grin k' il ont dandjî po leus familes.

«...De ziceţi adevărul, unul dintre voi rămâne întemniţat aici. Ceilalţi vor merge cu grâul; au nevoie pentru familiile lor.

c. 42, v. 20
Vos nos ramoennroz vosse pus djonne fré: insi, nos sårans k' vos avoz dit l' veur, et vos n' môrroz nén.» Et i fjhît come il aveut stî convnou.

Îl veţi aduce pe fratele vostru cel mai mic, aşa vom şti dacă aţi spus adevărul, şi nu veţi muri. »

c. 42, v. 21
I s' dijhént inte di zels: «Po dire li vraiy, nos rpayans asteure çou k' nos avans fwait a nosse fré. Nos avans veyou come si åme esteut disbåtcheye cwand c' est k' i nos dmandéve di s' fé må d' lu et nos n' avans nén schoûté. Cisse disbåtche la, vola k' ele nos rvént, asteure.»

Ziceau însă unii către alţii : « Cu adevărat suntem pedepsiţi pentru ceea ce am făcut împotriva fratelui nostru. Noi am văzut cum era de zbuciumat sufletului lui când se ruga, şi nu ne-a fost milă de el şi nu l-am ascultat. Zbuciumul acela, iată ce vine peste noi, acum. »

Categoreye:Lingaedjes
*