Viktor Dyk

Hiel Viktor Dyk (1877 dekul 31 in Pšovka u Mělníka – 1931 mayul 14 in Lopud) äbinom lavogan, lautan poedotas, konedas e dramatas ä bolitan (i lautan bolotik) Tsyegänik sevädik.

 Lifajenäd 
Ästudom in gümnad in Praha (balan tidanas omik äbinom hiel Alois Jirásek) e poso in Diläd Lavoga Nivera ela Charles in Praha. De 1907 jü deadam oka ävobom pö redak timapenäda: Lumír, e poso i pö el Samostatnost (Livät). De 1918 äbinom i redakan gaseda: Národní listy (Pöpagased). Dü Volakrig Balid päpladom ini fanäböp kodü jafed bolitik okik ta Lösterän-Macarän.

Ün 1911, änitedälikom dö bolit ed äslopikom eli Státoprávně pokroková strana (Palet tatagitik progedik). Ün 1918 äkompenom pö fün ela Národní demokratická strana (Palet demokratik netik) e pävälom ad dail as depütäb paleta at. Ün 1925 ävedom Senätan. Äbinom taan lanälik bolita presidana Tomáš Garrigue Masaryk.

Viktor Dyk ädeadom sekü ladatatak dü svim in mel nilü nisul: Lopud (Kroasän).

 Lautots 
El Dyk dutom (kobü hiels Petr Bezruč, Fráňa Šrámek e Karel Toman) lü menäd lautanas, kels pos prim tumyela 20id ävolutoms ta „Sogäd Bolitik“. Älautom satüris brefik ed älöfom setülis nomik ä ritmutilabikis. Lautots omik älabons suvo „püni“, ed ägebom vilöfo tacedi. Prims lautotas omik älabons kaladi nekrediälik, kodä äbelifom miseki volutas primü yelas 1890. Konlets omik labons tefis nilik ko vobod grupa timapenäda Moderní revue (Gased Nilädik).

In el Milá sedmi loupežníků (Jilelöfäb Tifanas Vel), näm e lelöf pajonons in telspikot fa naargidim päflunöl. In el Devátá vlna (Vef zülid) tuvom glumaladäliko büomaleti deadama. In bukafolat omik dö krig bepenom bligi pösodik ad jelodön lomäni okik e nunedom ta trät. In Krysař (= ratifanan) bevobom konädi famik ratifanana, kele promoy peli pro moükam ratas valik; ratifanan dadunom vobodi at, ab no getom peli päpromöl; sekü atos tirädom me flut okik belödanis valik zifa, dat odeadons in fot. Lä Dyk te cil bal e lienetan bal lailifons. Lalegor: lienetan no plu labon tikäli, e cil no nog. In dramat: Zmoudření dona Quijota (Visedikam hiela Don Quijote) jonom lügi taöfa vü drims e lejenöf.

 Poedots 
 A porta inferi, 1897
 Síla života, 1898
 Marnosti, 1900
 Satiry a sarkasmy, 1905
 Milá sedmi loupežníků, 1906
 Pohádky z naší vesnice, 1910
 Giuseppe Moro, 1911
 Zápas Jiřího Macků, 1916
 Noci chiméry, 1917
 Devátá vlna 1930
 Lehké a těžké kroky 1915
 Anebo 1917
 Okno 1921
 Poslední rok 1922

 Lekoneds 
 Stud, 1900
 Hučí jez a jiné prózy, 1903
 Konec Hackenschmidův, 1904
 Prosinec, 1906
 Prsty Habakukovy, 1906
 Píseň o vrbě, 1908
 Příhody, 1911
 Krysař, 1915
 Tajemná dobrodružství Alexeje Iványče Kozulinova, 1923
 Tichý dům, 1921
 Zlý vítr, 1922
 Prsty Habakukovy, 1925
 Můj přítel Čehona, 1925
 Dědivadelní hra, 1927
 Holoubek Kuzma, 1928
 Soykovy děti, 1929

 Lautots bolitik 
 Ad usum pana presidenta republiky (1929 – krüt hielas Edvard Beneš e Tomáš Garrigue Masaryk
 O národní stát (pos deadam, 1932–1938, buks 7 labü lautots bolitik ela Dyk perioda 1917–1931)

 Dramatots 
 Epizoda, 1906
 Posel, 1907
 Zmoudření Dona Quijota, 1913
 Veliký mág, 1914
 Zvěrstva, 1919
 Ondřej a drak, 1919
 Revoluční trilogie, 1921
 Napravený plukovník Švec, 1929 – stüt hiela Rudolf Medek

 Memabuks 
 Vzpomínky a komentáře'', 1927

Klad:Moteds ün 1877
Klad:Deadams ün 1931
Klad:Lautans Tsyegänik