Jaakko Gauriloff

Jaakko Gauriloff (š. njuhčâmáánust 1939 Suonnjel, Suomâ) lii nuorttâlâš lávloo já ärbitotkee. Sun annoo vuossâmužžân artistin, kii lii lávlum pop-muusik nuorttâlâškielân. Toos lasseen lii ettum, et sun lâi vuossâmuš sämmilâš, kii lii almostittâm album Suomâ peln, ko suu vuossâmuš skiärru almostui 1960-lovo loopâst. Sun lii peeggâlm časkoslavlui lávlon, mut sun lii meid čepis leuddajeijee.

 Eellim 
Jaakko Gauriloff šoodâi Suonnjelist (), Piäccám läänist, Suomâst, suulân ihepele ovdil ko tälvisuáti puállái. Tälvisuáđi tiet nuorttâliih karttii tobbeen evakkon. Nuorâ Jaakko pieijui määđhi várás kerrisân. Tubdâmettum suujâst vuájáán suorgânij nuuvt, ete kerris já Jaakko punjâsii já kirdelii muottui. Tast huolâhánnáá nuorâ Gauriloff ij ubâ čaranâm. Kiinii jurgâlij kerris, já sij jottájii.

Ko ráávhusopâmuš šoodâi já koskâráávhu aalgij, te nuorttâliih pessii maccâđ päikkikuávlusis. Tobbeen Jaakko kuldâlij Olavi Virta já Tatu Pekkarisii pittáid äijihis gramofonist. Ive 1944 nuorttâliih karttii oppeet evakkon, taan keerdi Oulu kuávlun. Tastmaŋa suonnjeliih asâttuvvojii Čevetjäävri kuávlun, mut Gauriloff vaanhimeh iävá halijdâm asâttuđ toho. Tondiet Čevetjäävri táálu 1 paasij kuárusin. Ive 1956 Gauriloff vaanhimeh finnijn táálu Njollâjäävrist Njellim alda.

1950-lovvoost Gauriloff perustui vala čyevtib muusikist, ko sun kuldâlij Olavi Virta já Veikko Tuomi skiäruid pääihist. "Máttájim lávluđ puoh taid lavluid 'Hopeinen kuu' já puoh", sun eeđâi maŋeláá. Gauriloff kuulâi, ete Olavi Virta lâi puátimin Avelân lávdástiđ, já te sun vuojij 40 km määđhi pyeráin konsert várás. Konsert maŋa Gauriloff meridij, ete sust-uv šadda lávloo já te sun lávluškuođij. Ive 1961 sun vuoitij Suáđigilist uárnejum časkoslavlui kišto, moos sun uásálistij, tastko sun lâi hastâččâttâm tast skipárijdiskuin. Kulmâ ive maŋeláá sun lâi kuálmádin časkoslavlui SM-kištoost.

 Karrieer 
Gauriloff miänástus časkoslavlui SM-kištoost merkkui Suosikki-lostâ, mii almostitij sust artikkâl. Artikkâlist sun kočodui "Njellim James Deanin" já "maailm tavemus časkoslavlui lávlon". Tast maŋa sust šoodâi jotelávt uáli jo piivnohm já sun uážuškuođij fanipoostâ Njellimân. "Tot lâi kaavhâd, jiem uážžum innig leđe ráávhust", sun muštâl tain aaigijn. Sun pivdui moonnâđ Helsigân já nuuvt sun moonâi-uv, mut sun ij lijkkum kaavpugelimân já varrij oppeet tavas.

Tobbeen sunjin fallui máhđulâšvuotâ vyelgiđ lávdástemmáátkán Olavi Virtain. Ive 1970 Gauriloff varrij Ruávinjaargân já vuáđudij tobbeen Kaamos-muusikjuávhu. Talle sun lávluškuođij nuorttâlâškielân.

1970-lovo aalgâst Gauriloff lávdástij televisiost vuossâmuu keerdi. Sun meid vuolgij lávdástemmáátkán Nils-Aslak Valkeapääin já Åsa Blindáin. Ive 1976 kuulmâs almostittii skiäru, mon nommâ lii De čábba niegut runiidit. Veikkâ maaŋgâs lijkkojii albumân, Helsingin Sanomat -aavis kritikkár ij lijkkum toos, tastko album muusik ij lamaš suu mielâst "olmâ" sämimuusik. 

Ive 1981 Gauriloff paddij já almostitij maailm vuossâmuu sämikielâg reggaesingle, ko sun paddij "Tanja" nuorttâlâškielân. Single peesâi pivnohis syemmilâš TV-ohjelmân Levyraati, mast tot lâi nubben ohjelm jienâstmist.

Iivij 1984–1989 Gauriloff tooimâi sämikulttuur läänitaidârin. Sovjetlittoost sun ooinij Ilpo Saastamoisii, kii lâi tobbeen määđhist. Ive 1991 Saastamoinen já Gauriloff eelijn Kuáládâhnjaargâst kuohtii. Tobbeen suoi nuuráin materiaalijd, main uási almostuvvii Gauriloff ive 1992 albumist Kuäʹckkem suäjai vuelʹnn. Iivij 1994–1997 kyevtis reissijn eres soojijd Kuáládâhnjaargâst já paddijn Kuáládâhnjaargâ sämmilij muusik Tromsa ollâopâttuv Kola Sámi Musical Tradition -proojeekt várás.

Iivij 1993–1999 Gauriloff lávdástij uáiviroolist kuulmâuásásâš Velho-oopperast, mii tollui Äkäslompolost. Sun lávdástij meid pirrâ Euroop, Japanist já Ovtâstum staatâin.

 Suuhâ 
Kitarist Leo Gauriloff lâi Jaakko Gauriloff uccâviljâ. Jaakko Gauriloff lii elleekovestivrejeijee Katja Gauriloff já tuáijár já lávloo Heidi Gauriloff iänui.

 Palhâšumeh 
Skammâmáánust 2013 Suomâ Sämitigge keigij Jaakko Gauriloffân palhâšume, ko sun lâi porgâm artistin jo 50 ihheed.

 Diskografia 
 Albumeh 
 1976 – De čábba niegut runiidit 
 1992 – Kuäʹcǩǩem suäjai vuelʹnn
 2005 – Luommum mäʹdd
 2009 – Tuõddri tuõkken

 Nurâldâhskiäruh 
Gauriloffist láá pitáh meid čuávuváin skiäruin:

 1982 – Kissatanssi, pittáin Tanja
 2000 – Taulu ja laulu 1, Kansantaiteilija Andreas Alarieston tuotantoon liittyvää musiikkia, pittáin Koltaa ajaa kolmella
 2001 – Sami Musihkka - Folklore - Sami Music, pitáiguin Tanja já Mõõččâs Nijʹdd
 2002 – Finlande, pitáiguin Kotkan le'udd já Le'udd de Pakasaivo
 2003 – Echos de Finlande: ivresse de la nature, vertige de ka toile, pitáiguin Kotkan le'udd já Le'udd de Pakasaivo
 2006 – Music from Lapland, pitáiguin Äldd, Puhua saamea já Miksi on näin? 
 2007 – Keskisuomalaisten pelimannien jäljillä, pittáin Puun loitsu
 2007 – Pohjois-Suomen Syöpäyhdistys r.y. 50 vuotta, pittáin Tyttö pieni

 Singleh 
 1981 – Tanja / Laulu Kaisalle
 1985 – Pâi maainest säämas / Mooštaka

 Live-albumeh 
 2000 – Velho trilogia
 2002 – Velhon aika

 Eres skiäruh 
 1980-lovvoost – Laulu Kaisalle

 Pyevtitteijen 
 1979 – Sue'nn'jel lee'ud

 Fáádást eres soojijn 



 Käldeeh 

*