Kuorevesi

Kuorevesi lii oovdiš kieldâ Suomâst, Koskâ-Suomâ eennâmkoddeest. Tot lohtui Jämsä kaavpugân ive 2001 aalgâst. Ive 2000 loopâst Kuorevesist assii 2 750 olmožid, já ton vijđodâh lâi 334,2 km² (tuše eennâm, sisčääci ij fáárust). Kuorevesi naaburkieldah lijjii Juupajoki, Jämsä, Jämsänkoski, Keuruu, Längelmäki, Mänttä já Vilppula. Ive 1968 loopâ räi naaburkieldáid kuulâi meid Koskenpää, mii lohtui Jämsänkoskin ive 1969 aalgâst.

Kuorevesi vaakun vuávái Olof Eriksson.Mitä-Missä-Milloin 1980, s. 163. Otava 1979, Helsinki.

Historjá
Kuorevesi kuulâi Pirkanmaa eennâmkoodán ive 2000 räi já sirdâšui Pirkanmaa eennâmkoddeest Koskâ-Suomâ eennâmkoodán ive 2001 aalgâst talle ko tot lohtui Jämsä kaavpugân.

Kieldâ haaldâtlâš kuávdáš sirdâšui ive 1969 Suinulast Hallin, mii onnáá peeivi lii ohtâ Jämsä kaavpug čuákkipaaihijn.

Siijdah
Ajostaipale, Eskola, Eväjärvi-Ylösvesi, Hallinpenkki, Huikuri, Joensuu, Kaltila, Kavala, Kerte, Kolhi, Kolosalmi, Kuoreniemi, Kurra, Lahdenkylä, Liponsalmi, Palsina, Pihlaisto, Pitkäinen, Runttimäki, Suinula, Särkilahti, Vedenpää já Vähäsalmi.

Ive 1922 Kuorevesist lijjii 20 sijdâd já ovtâskâstáállud: Ajostaipale, Eskola, Eväjärvi-Ylövesi, Hallinpenkki, Huikuri, Joensuu, Kaltila, Kavala, Kerttee, Kolhi, Kuoreniemi, Kurra (ovtâskâstáálu), Lahti, Liponsalmi, Pihlaisto, Pitkäinen, Suinula, Särkilahti, Vedenpää já Vähäsalmi.Suomenmaa: Hämeen lääni (1922), s. 198

Kooskah
Čuávuvááh kooskah láá kieldâ kuávdáást ađai Hallist:Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela (toim.): Suomenmaa 4: maantieteellis-yhteiskunnallinen tieto- ja hakuteos, s. 163–167. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1971.
 Mänttä váhá paijeel 20 km
 Jämsä váhá paijeel 20 km
 Tampere 105 km 
 Jyväskylä 95 km

 Tobdos kuorovesiliih 
 Immi Hellén (1861–1937), tivtâsteijee
 Paavo Raivonen, musikkár
 Pentti Tuominen (1920–1995), oopperalávloo
 Otto Varhia (1910–1956), jurgâleijee, tivtâsteijee já kirječällee

Käldeeh

Luokka:Jämsä
Luokka:Suomâ ovdiih kieldah