T. I. Itkonen

Toivo Immanuel Itkonen () lâi syemmilâš kielâ- já aalmugtiettuu totkee, kiäm ulmuuh tobdeh pyeremustáá sämikielâi já -kulttuurij totken. Sun lâi Lauri Arvid Itkosii kuálmád pärni. Perrust lijjii ohtsis 13 pärnid, kiäin peeggâlmumoseh Toivo Immanuel lasseen láá Lauri Ilmari Itkonen, Tuomo Itkonen já Erkki Esaias Itkonen.T.I. Itkonen Nettisaje

 Eellim 

Kiđđâtäälvi 1899 Itkosii peerâ varrij Anarân ko Toivo lâi eidu tiävdám 8 ihheed. Sist lâi talle päikkimáttáátteijee, kiän nommâ lâi Helmi Hirvonen, mon maŋa Toivo ááigui Oulu lyseon, kuus sun ij tállân peessâm ko ij čođâldittám lyseo siisâpeessâmiskos. Sun kaartâi-uv leđe ive Oulu syemmilii valmâštâllee škoovlâst. Esken tast maŋa sun algâttij Oulu lyseost, kost sun čaalij pajeuáppen 19-ihásâžžân ive 1910. Tast maŋa sust šoodâi filosofia kandidaat ive 1913, filosofia lisensiaat ive 1916 já filosofia tuáhtár ive 1923, tuše 32-ihásâžžân.T.I. Itkonen Säämimuseo Siida

Toivo naajâi Iina Amanda Seppäsijn já sunnui šoodâi kulmâ päärni: Terho, Marja já Kerttu.

 Karrieer 

T.I. Itkonen poorgâi iivij 1919–1955 kooskâst maaŋgâmuđusijn pargoin Toovláštieđâlâšvuođâ toimâkoddeest. Toi lasseen Itkonen lii lamaš Suomâ toovlášmušto-ovtâstus čällen 1920–1933, Säämi čuovviittâsseervi stiivrâ jesânin 1934–1961, Suomâ tieđâakatemia jesânin ive 1947, Royal Anthropological Institute of Great Britain and Ireland kunneejesânin já Norsk Folkemuseum kunneejesânin ive 1961. 

Itkonen raahtij ohtsis 9 tutkâmušmätkid Sáámán iivij 1911–1949 já čaalij tiätu- já sänikiirjijd sämmilijn. Sun lii čáállám ohtsis paijeel 5 000 sijđod tieđâlâš teevstâid. Sun čaalij sämmilij pargotaavijn, purrâmâšâin, sierâin, taavijn já oskomušâin. Sun poorgâi meid anarâškieláin ko sun tievâsmitij, jurgâlij suomâkielân já toimâttij A.V. Koskimies ive 1886 nuurrâm amnâstuv vuáđuld kirje Inarinlappalaista kansantietoutta.

 Čalluuh 

 Venäjänlapin konsonanttien astevaihtelu: Koltan, Kildinin ja Turjan murteiden mukaan, náguskirje. 1916
 Lappalais-suomalaisia sanavertailuja. Suomalais-ugrilainen seura 1916–1920
 Inarinlappalaista kansantietoutta, A. V. Koskimies amnâstâh vuáđuld nuurrâm já almostâm A. V. Koskimies já T. I. Itkonen. Syemmilâš-ugrilâš servi 1917, 2. uđâstum riäntus 1979
 Lappalaisten ruokatalous. Syemmilâš-ugrilâš servi 1921
 Suomensukuiset kansat. Tiätusänikirje, Helsig 1921
 Suomen tasapohjaiset ruuhimuodot. Suomen muinaismuistoyhdistys 1923–1926
 Lappalaiset. 1928
 Koltan- ja kuolanlappalaisia satuja. Syemmilâš-ugrilâš servi 1931
 Lappische Lehnwörter im Russischen. Suomen tiedeakatemia 1932
 Suenjel: Kuvia kolttalappalaisten maasta. Gummerus 1936 (oovtâst Karl Nickuláin)
 Karhusta ja sen pyynnistä. 1937
 Pyhämaan vanhoja rakennuksia. 1937
 Elämänviisautta Inarin Iijärveltä. Kalevalaseura 1937
 Tunturilappalaisten kansantietoa Inarista. 1938
 Inarin tunturilappalaisten leikkejä. 1941
 Lappalaisten leikit ja ajanvietot. Säämi Čuovviittâsseervi almostitmeh n:o 9 1941
 Suomen ruuhet: 1-, 2-, 3- ja monipuiset sekä lautaruuhet kivikaudesta vuoteen 1940. Suomen muinaismuistoyhdistys 1941–1942
 Lappalaisten vanhat henkilönnimet. Säämi Čuovviittâsseervi almostitmeh n:o 10 1942
 Suomen lappalaisten kosinta- ja häätavat. Säämi Čuovviittâsseervi almostitmeh n:o 12 1943
 Lapin verotus ja kauppa ennen vanhaan. Säämi Čuovviittâsseervi almostitmeh n:o 13 1944
 Suomen lappalaiset vuoteen 1945, osat 1 ja 2. WSOY 1948, 2. uđâstum riäntus 1984
 Heidnische Religion und späterer Aberglaube bei den finnischen Lappen. Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia LXXXVII. 1946
 Lappi ja lappalaiset vanhoissa kansanrunoissamme. Säämi Čuovviittâsseervi almostitmeh n:o 20 1955
 Koltan- ja kuolanlapin sanakirja osat 1–2. Syemmilâš-ugrilâš servi 1958
 Lappalaisia paikannimiä 1500-luvulla. Syemmilâš-ugrilâš servi 1966
 Kronikkaa suvusta ja muustakin. Almost. Terho Itkonen 1991
 Lapin-matkani. WSOY 1991

Itkosii sänikirjeh Koltan- ja kuolanlapin sanakirja I já II láá almostum neetist ive 2014 Syemmilâš-ugrilâš seervi nettisiijđoin.Itkosen koltan- ja kuolanlapin sanakirjat nyt netissä Yle Säämi 12.3.2014 (suomâkielân) Fenno-Ugrica siijđoin meid kávnojeh digihäämist motomeh suu kirjeh tego Venäjänlapin konsonanttien astevaihtelu: Koltan, Kildinin ja Turjan murteiden mukaan (1916), Lappalaisten ruokatalous (1921), Koltan- ja kuolanlappalaisia satuja (1931) já Heidnische Religion und späterer Aberglaube bei den finnischen Lappen (1946).Fenno-Ugrica

 Käldeeh 

Luokka:Anarâškielâ totkeeh
Luokka:Äkkilsämikielâ totkeeh
Luokka:Fennougristeh
Luokka:Ive 1891 šoddâmeh
Luokka:Ive 1968 jämimeh
Luokka:Kieldâsämikielâ totkeeh
Luokka:Nuorttâlâškielâ totkeeh
Luokka:Sämikulttuur totkeeh
Luokka:Syemmiliih kielâtotkeeh
Luokka:Tarjesämikielâ totkeeh