Smolenská vojna

Smolenská vojna alebo Rusko-poľská vojna v rokoch 1632 až 1634 bol ozbrojený konflikt medzi Ruským cárstvom na jednej strane a Poľsko-litovským kráľovstvom na strane druhej v rokoch 1632 až 1634. Vojna sa napokon skončila roku 1634 a to uzavretím mierovej zmluvy v Poljanove (poľ. Polanów), pričom podľa nej sa ruský cár Michail I. Romanov musel vzdať vlády nad niektorými kľúčovými mestami vrátane oblasti Smolenska. Poľský kráľ menom Vladislav IV. odstúpil od nárokov pre zisk cárskeho trónu.

 Predohra 
Dňa 30. apríla roku 1632 skonal vo Varšave poľský kráľ menom Žigmund III. Vasa. Miestom jeho posledného odpočinku sa stala Wawelská katedrála. Kráľov skon v čase po takmer päťdesiatročnom panovaní, keďže bol očakávaný, vyvolal na pôde celej krajiny veľké pohnutie. Voľba nového panovníka prebehla pomerne rozhodne a rýchlo, a to už toho dôvodu, že práve vysokí šľachtici mali už vopred pripraveného domáceho kandidáta. Okrem iného si vysokí šľachtickí hodnostári uvedomili, že nebolo vhodné viesť dlhé doslova otáľanie, keďže práve cár z Moskvy, ktorý očakával zmätky v čase bezvládia na poľskom kráľovskom tróne, niekoľko mesiacov pred uplynutím stanoveného obdobia porušil mierovú zmluvu. Samotný cár sa však vtedy poriadne mýlil a to z toho dôvodu, že poskytol novému poľskému kráľovi v okamihu nástupu na trón príležitosť pre jeho úspech.

Dňa 8. novembra roku 1632 bol na elekčnom sejme zvolený nový poľský kráľ a to Vladislav IV. ako najstarší syn už zosnulého kráľa Žigmunda III. a jeho manželky Anny Habsburskej. Jeho voľba prebehla, paradoxne, vzhľadom pre nebezpečenstvo vojny so Švédskym impériom a Ruským cárstvom, pomerne pokojne. Išlo o taktiež o voľbu kráľa, ktorá bola známa ako tá najpokojnejšia v čase celej existencie Republiky oboch národov.

Niekoľko mesiacov po voľbe, presnejšie dňa 6. februára roku 1633 v meste Krakov. Poľský kráľ menom Vladislav IV. Vasa bol panovník jednak schopný ale aj zároveň, na rozdiel od vlastného otca, ktorý pôsobil viac ako uzavretý a neprístupný cudzinec, veľmi populárny v poľskej spoločnosti.

Korunovačný snem v meste Krakov schválil začiatkom roku 1633 vypísanie daní pre novú vojnu. Cárska diplomacia z Moskvy sa rozhodla opätovne získať a podmaniť si vládu nad územím Smolenska, ktorý stratili po vojne ešte pred tridsiatimi rokmi.

 Prológ konfliktu 
Začiatkom júna roku 1633 pritiahla k pevnosti Smolensk armáda poľských husárov. Armáda pozostávala z 2 800 husárov, pričom polovicu z nich tvorila pechota, teda išlo o 11 700 pešiakov. Patrilo sem taktiež 2 450 dragúnov.

Proti poľskej armáde kráľa Vladislava IV. stálo ruské vojsko na čele s vojvodom Michalom Šehinom. Známy bol ako obranca pevnosti Smolensk ešte z roku 1611. Kľúčový boj sa pre ruských vojakov skončil napokon porážkou, lenže vojská sa však bránili až do 20. februára roku 1634, keď napokon rozhodli pre kapituláciu. Nebyť husárov, bol by poľský kráľ menom Vladislav IV., ktorý stál v čele armády, takmer zabitý v boji.

 Finálne boje a uzavretie mieru 
Dňa 25. februára roku 1634 došlo oficiálne k vojenskej kapitulácii ruskej armády, ktorá obliehala pevnosť Smolensk pred poľskými husármi na čele s kráľom Vladislavom IV. Po takmer štyroch mesiacoch, presnejšie dňa 14. júna roku 1634 došlo k uzavretiu mieru medzi poľsko-litovskou diplomaciou na jednej strane a cárskymi vyslancami na strane druhej v meste Poljanov (poľ. Polanów).

Poľsko-litovské kráľovstvo si podržalo pod svojou vládou územie Smolenskej, Černihovskej a Severskej oblasti. Poľský Kráľ menom Vladislav IV. Vasa dostal dovedna až 200 000 rubľov náhrady spolu s odstúpením územia Livónska zo strany Ruského cárstva. Zároveň sa zaviazal diplomaticky tak, že nebude nositeľom cárskeho titulu.

 Referencie 

 Literatúra 
 MELICHAR, Václav et al. (1975). Dějiny Polska. Praha: Nakladatelství Svoboda.
 GALEOTTI, Mark. (2021). Krátke dejiny Ruska: Od pohanov po Putina. Bratislava: Ikar, a.s. ISBN 978-80-551-7805-9.
 ŘEZNÍK, Miloš. (2010). Dějiny Polska v datech. Praha: Nakladatelství Libri. ISBN 978-80-7277-408-1.
 SKŘIVAN, Aleš. (2002). Lexikon světových dějin 1492 – 1914. Praha: Vydavatelství Aleš Skřivan ml. ISBN 80-86493-06-7.
 TEEPLE, Bliss John. (2004). Kronika svetových dejín. Bratislava: Ikar, a.s. ISBN 80-551-0870-6.

 Pozri aj 
 Rusko-poľská vojna

 Iné projekty 

 Zdroj 
 KOSMAN, Marceli. (2011). Dějiny Polska. Praha: Univerzita Karlova v Praze - Nakladatelství Karolinum. 978-80-246-1842-5.