Tomáš z Kluže

Tomáš z Kluže (, ; fl. 1. tretina 15. storočia) bol stredoveký maliar, ktorý pravdepodobne pôsobil v prostredí dvora uhorského kráľa Žigmunda Luxemburského.

Tomáš patrí k najvýznamnejším predstaviteľom ranej tabuľovej maľby na území Uhorska. Jeho tvorba sa vyznačuje maliarskym rukopisom ovplyvneným talianskym trecentom v kombinácii s prvkami realizmu sliezskej školy. Charakteristická je najmä jemná kresba, výrazná farebnosť a precízny cit pre detail. Tomášovi z Kluže je pripisované autorstvo krídlového oltára z benediktínskeho kláštora v Hronskom Beňadiku. Z oltára sa zachovalo osem tabuľových malieb, ktoré sú uložené v Keresztény Múzeum v Ostrihome.

 Život 
náhľad|Stredný panel so scénou Ukrižovania Krista, tempera na paneli, 1427, dnes Keresztény Múzeum, Ostrihom
O živote maliara Tomáša z Kluže sa zachovalo len minimum informácií. Jeho meno je doložené výlučne na dnes už zaniknutej predeli oltára z roku 1427, kde bol uvedený ako „magister Thoman pictorem de Coloswar“. Na základe toho maďarský historik umenia Tibor Gerevich stotožnil tabuľové maľby, uložené v Keresztény Múzeum v Ostrihome, s dielom Tomáša z Kluže. Predela bola v roku 1905 zničená požiarom a poznatky o jej obsahu sú známe iba prostredníctvom dvoch dobových odpisov a zobrazeníz roku 1811 od Györgya Kovachicha Mártona a z roku 1885 od Ferenca Storna.

Tomáš z Kluže pravdepodobne pochádzal zo Sedmohradska, čo naznačuje jeho prídomok de Coloswar (z Kluže). Na základe doterajšieho výskumu sa väčšina historikov umenia zhoduje, že Tomáš z Kluže získal svoje umelecké vzdelanie v Prahe, ktorá bola v tom období významným umeleckým centrom. Predpokladá sa, že tam mohol stráviť aj prvé roky svojho pôsobenia. Maďarský historik umenia Ernő Marosi ho zaraďuje k poslednej generácii pražských maliarov predhusitského obdobia. Podľa Libuši Cidlinskej bol Tomáš z Kluže oboznámený s juhonemeckým maliarstvom a s estetikou tzv. krásneho slohu; zároveň nevylučuje ani jeho osobnú cestu do Talianska, prípadne sprostredkovanú znalosť talianskeho umeleckého prostredia.

Oltár pravdepodobne zhotovil v Budíne, ktorý bol v období vlády Žigmunda Luxemburského významným politickým a kultúrnym centrom Uhorska. Podľa údajov na predele bol oltár vyhotovený v roku 1427 na objednávku Mikuláša, syna győrského lektora a kanonika Petra, pre Žigmunda Luxemburského. Obaja sú vyobrazení na stredovom paneli so scénou Ukrižovania Krista. Dielo bolo zrejme určené pre benediktínsky kláštor v Hronskom Beňadiku, ktorý sa v prvých desaťročiach 15. storočia nachádzal v nestabilnej situácii, a jeho kláštorný kostol bol stále v štádiu nedokončenej prestavby. Niektorí bádatelia však upozorňujú na možnosť umiestnenia oltára vo farskom Kostole svätého Egídia v tej istej obci. Táto hypotéza vychádza zo zobrazenia tohto svätca na jednej z oltárnych tabúľ. O ďalšom osude Tomáša z Kluže neexistujú žiadne správy. Ako možná indícia jeho spoločenského postavenia sa uvádza aj hypotetický vzťah k dvoru Žigmunda Luxemburského.

 Dielo 
vľavo|náhľad|Kristus na Olivovej hore, tempera na paneli, 1427, dnes Keresztény Múzeum, Ostrihom
Tomáš z Kluže svojím maliarskym prejavom reprezentuje neskorú fázu krásneho slohu. Jeho tvorba sa vyznačuje výrazným záujmom o prírodu a dôrazom na detail pri znázornení stromov, trávy a drobných predmetov. Figúry sú citlivo integrované do prostredia, vykazujú prirodzený, nenútený pohyb a ich kompozícia je podriadená významovej interpretácii zobrazovaného deja. Kresba je charakteristická pevnou, ušľachtilou a zároveň jemnou líniou. Tvárové črty ešte nedosahujú vysoký stupeň individualizácie, no prostredníctvom jemných rysov, držania tela a gest sú schopné sprostredkovať ľudské nálady a pocity. Splývavé odevy sú mäkko a plasticky modelované, nápisové pásky majú dekoratívny charakter v podobe elegantne zvlnených línií. Farebná škála je bohatá, s prevahou sýtych teplých tónov. Maliarsky rukopis Tomáša z Kluže vykazuje najbližšie paralely s tzv. Kapucínskym cyklom (14101421, dnes Národní galerie Praha, Praha), Ambraským náčrtníkom (1410, dnes Kunsthistorisches Museum, Viedeň) a Usuardovým Martyrológiom z Girony (1410, dnes Museu Diocesà, Girona).

Tomášovi z Kluže je pripisované autorstvo krídlového oltára z benediktínskeho kláštora v Hronskom Beňadiku. Pokusy o atribúciu ďalších jeho diel neboli úspešné. V odbornej literatúre sa objavili aj hypotézy o jeho možnom pôsobení ako iluminátora rukopisov, avšak bez konkrétnych a presvedčivých dokladov. Na základe formálnych a štýlových analýz sa predpokladá, že mohol byť autorom výzdoby cechovej knihy zlatníkov z Vácu z roku 1424, kde je jeho účasť vnímaná ako pravdepodobná, hoci nie jednoznačne doložená.

 Oltár z benediktínskeho kláštora v Hronskom Beňadiku 
náhľad|Svätý Mikuláš, tempera na paneli, 1427, dnes Keresztény Múzeum, Ostrihom
Oltár z benediktínskeho kláštora v Hronskom Beňadiku zhotovil Tomáš z Kluže okolo roku 1427. Z pôvodného krídlového oltára sa zachovali len fragmenty: stredná tabuľa so scénou Ukrižovania Krista a bočné krídla s vyobrazeniami svätcov a pašiovými výjavmi, spolu osem malieb, ktoré sú v súčasnosti uložené v Keresztény Múzeum v Ostrihome. Oltár bol okolo roku 1870 prenesený do súkromnej zbierky Jána Šimorského, ktorá sa následne stala základom zbierkového fondu Keresztény Múzeum v Ostrihome.

Zachované tabule umožňujú rekonštrukciu pôvodného oltára. Uprostred sa nachádza scéna Ukrižovania Krista. Na pravej strane je zobrazený rímsky centúrio stojaci na čele jazdcov, ktorého fyziognómia bola v odbornej literatúre interpretovaná ako portrét Žigmunda Luxemburského. Na ľavej strane kompozície sa nachádza kľačiaca postava donátora, identifikovaná na základe údajov z predely ako Mikuláš, syn győrského lektora a kanonika. Vyobrazenie Ukrižovania Krista je pozoruhodné detailom, že Ježiš Kristus nie je ukrižovaný medzi dvoma zločincami. Vnútorné bočné panely zobrazujú pašiové scény ako Kristus na Olivovej hore a Nesenie kríža, Nanebovstúpenie Pána a Zmŕtvychvstanie Krista. Tri zachované vonkajšie panely predstavujú výjavy zo života svätého Benedikta, Egídia a Mikuláša. Štvrtý panel bol pravdepodobne zničený pri jeho odrezaní a nezachoval sa o ňom žiadny záznam. Podľa odkazov na ostatných tabuľových maľbách mohol zobrazovať legendu o svätom Krištofovi.

Pašiový cyklus sa vyznačuje lyrizujúcim výrazom a vysokou mierou istoty v modelácii krajinného prostredia i ľudskej figúry, čo svedčí o vyspelosti maliarskeho prejavu Tomáša z Kluže. Maďarský historik umenia Tibor Gerevich poukázal na čiastočné štýlové paralely s tvorbou Altichiero da Zevio, Gentile da Fabriano a Lorenzo Monaco, čím zdôraznil možné kontakty s prostredím severotalianskej a medzinárodnej gotiky. Rakúski historici umenia ako Otto Benesch interpretovali dielo v kontexte juhonemeckej maliarskej produkcie, zatiaľ čo Ludwig Baldass poukázal na súvislosti s okruhom Majstra Rajhradského oltára, a Karl Oettinger vyslovil hypotézu o možnom českom školení Tomáša z Kluže. Spomedzi maďarských historikov umenia, István Genthon zdôrazňoval autorove väzby na sliezske umelecké prostredie a Dénes Radocsay upozornil na jeho blízky vzťah k tvorbe Majstra Třeboňského oltára.

Neobvyklým prvkom oltára je zakončenie hornej časti retabula v tvare oslieho chrbta, ktorého pôvod sa predpokladá v talianskom alebo juhonemeckom prostredí.MUCSI, András. Kolozsvári Tamás Kálvária-oltára az esztergomi Keresztény Múzeumban. S. 1219. Oltár vykazuje formálne a technologické podobnosti s dvojkrídlovým oltárom z Grudziądzu (1390, dnes Muzeum Narodowe w Warszawie, Varšava). Paralely možno presvedčivo interpretovať ako dôsledok rovnakého alebo úzko príbuzného remeselného a umeleckého spracovania. V maliarskej tvorbe Tomáša z Kluže sa koncentrujú umelecké impulzy späté s prostredím dvora Žigmunda Luxemburského. Na tomto základe možno predpokladať, že Tomáš z Kluže patril do bezprostredného okruhu panovníka alebo bol úzko spojený s dvorským prostredím. Vznik oltára z Grudziadzu je možné vysvetliť aj prostredníctvom väzieb medzi Žigmundom Luxemburským a Rádom nemeckých rytierov, ktoré mohli sprostredkovať objednávku diela i prenos umeleckých vzorov medzi jednotlivými dielami. Ďalšou paralelou je atmosféra nástennej maľby Zmŕtvychvstania v Dóme svätej Alžbety v Košiciach, v ktorej sa prelína poetika neskorej gotiky a ranej renesancie.MUCSI, András. Kolozsvári Tamás Kálvária-oltára az esztergomi Keresztény Múzeumban. S. 2234  

 Referencie 

 Ďalšia literatúra 







 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Keresztény Múzeum v Ostrihome (po maďarsky)
 Tabuľová maľba Ukrižovania Krista v Keresztény Múzeum v Ostrihome (po maďarsky)

Kategória:Narodenia v 14. storočí
Kategória:Úmrtia v 15. storočí
Kategória:Gotickí maliari