Bitka pri Chairónei

Bitka pri Chairónei ( – Maché tés Chairóneias) sa odohrala 2. augusta 338 pred Kr. a bola rozhodujúcim vojenským stretom tzv. štvrtej svätej vojny. V bitke proti sebe nastúpilo macedónske vojsko pod velením kráľa Filipa II. a koalícia gréckych mestských štátov vedená Aténami a Tébami. S nárastom vojenskej moci získali stratégovia aj dominantný vplyv ako politickí vodcovia na ľudovom zhromaždení. Drvivé víťazstvo Macedónie znamenalo definitívny zánik politickej nezávislosti klasických gréckych polis a vytvorilo predpoklady pre vznik svetovej ríše Alexandra Veľkého.

 Historický kontext 
Bitka bola vyvrcholením dlhodobého úsilia Filipa II. o nastolenie hegemonie v Grécku. Aténsky rečník Démosthenes sa snažil zjednotiť grécke štáty proti macedónskemu vzostupu, čo viedlo k vytvoreniu spojenectva medzi tradičnými rivalmi, Aténami a Tébami. Filip využil náboženský spor v rámci štvrtej svätej vojny ako legitímnu zámienku na presun svojich vojsk do Boiótie.

 Priebeh bitky 
Bojisko sa nachádzalo v strategicky zúženom priestore medzi pahorkami mesta Chairóneia a korytom rieky Kefissos, čo obmedzovalo manévrovacie možnosti oboch armád.

 Rozostavenie a taktika 
Grécka línia bola usporiadaná s dôrazom na obranu krídel. Aténčania pod velením stratégov Charea a Lysikla držali ľavé krídlo pri pahorkoch Chairóneie, zatiaľ čo pravé krídlo pri rieke Kefissos tvorili Tébania. Jadro tébskej obrany tvoril elitný Posvätný oddiel.

Macedónsky kráľ Filip II. velil pravému krídlu (jednotky hypaspistai), zatiaľ čo na ľavom krídle viedol ťažkú jazdu (hetairoi) osemnásťročný princ Alexander Veľký.

 Rozhodujúce manévre 
 Filipov ústup: Filip nariadil svojim jednotkám na pravom krídle organizovane ustúpiť. Aténski hopliti, presvedčení o víťazstve, vyrazili vpred a opustili svoje postavenie, čím v strede gréckej línie vznikla medzera.
 Alexandrov prielom: Alexander na čele jazdy vnikol do vzniknutej medzery, čím sa mu podarilo odrezať tébske krídlo a vpadnúť mu do tyla.
 Zánik Posvätného oddielu: Zatiaľ čo sa aténske oddiely obrátili na útek, 300 príslušníkov tébskeho Posvätného oddielu zostalo izolovaných a bojovalo až do úplného zničenia. Ich hrdinstvo neskôr uznal aj samotný Filip II.

 Následky 
Porážka bola pre Grékov katastrofálna. Atény stratili približne 1 000 mužov a ďalších 2 000 mužov bolo zajatých.
 Politický dopad: Filip II. založil Korintský spolok, v ktorom sa stal najvyšším veliteľom (hegemón). Grécko bolo zjednotené pod macedónskou nadvládou pre plánovanú inváziu do Perzie.
 Osud veliteľov: V Aténach bol stratég Lysikles na základe obžaloby rečníka Lykourga odsúdený na smrť za neschopnosť a porážku pri Chairóneii.

 Archeologické nálezy a pamätník 
Najvýznamnejšou pamiatkou je Lev z Chairóneie, monumentálna socha vztýčená nad spoločným hrobom padlých vojakov tébskeho Posvätného oddielu. Vykopávky odhalili pod pamätníkom pozostatky 254 mužov.

 Referencie 

 Pozri aj 
 Alexander Veľký
 Filip II. (Macedónia)

 Iné projekty 

Kategória:Bitky v Grécku
Kategória:Dejiny Grécka
Kategória:Bitky Grékov
Kategória:338 pred Kr.