Prevencia závislosti od sociálnych sietí

Závislosť od sociálnych sietí predstavuje nadmerné, opakované a ťažko kontrolovateľné používanie sociálnych platforiem, ktoré negatívne zasahuje do každodenného fungovania jednotlivca. Typickými znakmi sú posadnutosť sociálnymi sieťami, túžba byť neustále online, strata kontroly, abstinenčné príznaky ako zvýšená emočná labilita, neustále nutkanie skontrolovať si telefón, bolesti hlavy a pokračovanie v používaní aj napriek negatívnym dôsledkom (Andreassen, 2015). Nadmerné a problémové používanie digitálnych médií je asociované s poruchami spánku, zvýšeným výskytom úzkostných a depresívnych symptómov a nižšou subjektívnou životnou pohodou (WHO, 2023).

Sociálne siete patria k najpoužívanejším digitálnym nástrojom mladých ľudí (Smahel a Machackova, 2020). Dospievajúci trávia online v priemere viac ako tri hodiny denne, pričom čas strávený na sociálnych platformách neustále rastie. Zvýšená intenzita používania sociálnych médií súvisí s rizikom problémového správania a rozvoja behaviorálnej závislosti (Pellegrino a kol., 2022). Prevencia a včasné rozpoznanie rizikových prejavov sú zásadné pre ochranu duševného zdravia detí a dospievajúcich (WHO, 2023).

 Rizikové faktory 

Psychologické faktory

Nižšia sebaúcta, potreba sociálneho uznania, osamelosť, úzkosť, slabá sebaregulácia a znížená schopnosť zvládať stres zvyšujú riziko rozvoja závislosti od sociálnych sietí (Pellegrino a kol., 2022). Impulzivita a tendencie používať internet ako únik pred negatívnymi emóciami predstavujú ďalšie významné rizikové faktory (Ding a Li, 2023).

Sociálne a technologické faktory

Tlak rovesníkov a sociálne porovnávanie výrazne ovplyvňujú správanie dospievajúcich na sociálnych sieťach (Zhout a kol., 2019). Technologické mechanizmy, ako nekonečné rolovanie, algoritmy odporúčaní a digitálne odmeny vo forme reakcií a „lajkov“, podporujú kompulzívne používanie a udržiavajú návykové správanie (Montang a Walla, 2016).

Klinický obraz

Medzi typické psychické prejavy patria podráždenosť, zmeny nálad, úzkosť a zvýšené napätie (Andreassen, 2015). Závislosť od sociálnych sietí negatívne ovplyvňuje kvalitu spánku, pozornosť a koncentráciu (WHO, 2023). Dospievajúci často vykazujú pokles školského výkonu, narušené rodinné vzťahy a častejšie konflikty (Pellegrino a kol., 2022). Dochádza tiež k osamelosti, sociálnej izolácii a zníženému sebavedomiu (Gong a kol., 2021).

 Diagnostika 

Primárna diagnostika

Včasné rozpoznanie rizikového správania zo strany rodičov, učiteľov a školských psychológov je zásadné (APA, 2023). Sledujú sa najmä zmeny v správaní, denných návykoch, spánku a pokles školského výkonu (UNICEF, 2021).

Sekundárna diagnostika

Na posúdenie rizikového používania sa využívajú štandardizované dotazníky, napríklad Bergen Social Media Addiction Scale (BSMAS) a Social Media Disorder Scale (SMDS). Výsledky dopĺňa klinický rozhovor a sebahodnotiace škály (Kuss a Griffoths, 2017).

Terciárna diagnostika

Odborné potvrdenie diagnózy psychológom alebo psychiatrom je súčasťou terciárnej diagnostiky. Hodnotia sa aj komorbidity, najmä depresia a úzkosť, ktoré sa so závislosťou často spájajú (WHO, 2023).

 Liečba 
Najčastejšou odporúčanou intervenciou je kognitívno-behaviorálna terapia (CBT), ktorá sa zameriava na zmenu disfunkčných vzorcov správania a postupné obmedzovanie času online. Rodinná terapia a skupinové programy pomáhajú riešiť vzťahové problémy, nastavovať digitálne hranice a poskytovať psychoedukáciu (Ding a Li, 2023). Kombinované terapeutické prístupy vrátane digitálneho detoxu preukazujú účinnosť najmä pri závažnejších formách závislosti (Lu a kol., 2025).
Prevencia zohráva kľúčovú úlohu pri znižovaní rizika vzniku závislosti od sociálnych sietí, pričom účinné prístupy sa rozdeľujú na primárne, sekundárne a terciárne stratégie (UNICEF, 2021; APA, 2023; WHO, 2023).

Primárna prevencia

Primárna prevencia sa zameriava na podporu zdravých digitálnych návykov u všetkých detí a dospievajúcich ešte pred vznikom rizikového správania. Zahŕňa vzdelávanie o bezpečnom používaní sociálnych sietí, budovanie digitálnej gramotnosti a pravidlá pre čas strávený online v rodine aj škole. Rovnako významné je podporovať aktivity mimo digitálneho prostredia, rozvíjať sociálne kompetencie a posilňovať schopnosť detí odolávať rovesníckemu tlaku a vplyvom online obsahu. (UNICEF, 2021).

 Prevencia 

Sekundárna prevencia

Sekundárna prevencia sa sústreďuje na včasné odhalenie prvých príznakov nadmerného používania sociálnych sietí. V praxi zahŕňa školské skríningové programy, rozhovory s rodičmi a žiakmi, využívanie dotazníkových nástrojov a hodnotenie rizikového správania. Cieľom je identifikovať jedincov, ktorí vykazujú zhoršené návyky, problémy so spánkom, pokles školského výkonu alebo zvýšenú úzkosť súvisiacu s online komunikáciou. Sekundárna prevencia zároveň zahŕňa edukáciu a individuálne konzultácie, ktoré môžu pomôcť stabilizovať správanie pred tým, ako sa rozvinie závislosť (APA, 2023).

Terciárna prevencia

Terciárna prevencia sa zameriava na deti a dospievajúcich, u ktorých sa už príznaky závislosti prejavili. Jej cieľom je zmierniť negatívne dôsledky, stabilizovať psychické fungovanie a predchádzať relapsu (WHO, 2023). Zahŕňa odbornú psychologickú alebo psychiatrickú intervenciu, individuálnu či rodinnú terapiu a dlhodobejšie sledovanie (Ding a Li, 2023). Súčasťou sú aj podporné programy, ako linky pomoci alebo konzultácie, ktoré napomáhajú návratu k zdravým digitálnym návykom (Lu a kol., 2025).

 Použitá literatúra 
ANDREASSEN, C. S. Online Social Network Site Addiction: A Comprehensive Review. In: Current Addiction Reports. Online. 2015. roč. 2, č. 2, s. 175–184. ISSN 2196-2952. Dostupné na: https://doi.org/10.1007/s40429-015-0056-9 [zobrazené 8. 10. 2025]
APA. Social Media and Youth Mental Health: The U.S. Surgeon General’s Advisory. American Psychological Association. Online. 2023. Dostupné na: https://www.apa.org/news/press/releases/2023/05/social-media-mental-health [zobrazené 8. 10. 2025]
DING, K. a LI, H. Digital addiction intervention for children and adolescents: a scoping review. In: International Journal of Environmental Research and Public Health. Online. 2023. roč. 20, č. 6, s. 4777. ISSN 1660-4601. Dostupné na: https://doi.org/10.3390/ijerph20064777 [zobrazené 8. 10. 2025]
GONG, R. et al. The Impact of Social Network Site Addiction on Depression in Chinese Medical Students. In: International Journal of Environmental Research and Public Health. Online. 2021. roč. 18, č. 16, s. 8614. ISSN 1660-4601. Dostupné na: https://doi.org/10.3390/ijerph18168614 [zobrazené 8. 10. 2025]
KUSS, D. J. a GRIFFITHS, M. D. Social Networking Sites and Addiction: Ten Lessons Learned. In: International Journal of Environmental Research and Public Health. Online. 2017. roč. 14, č. 3, s. 1–17. ISSN 1660-4601. Dostupné na: https://doi.org/10.3390/ijerph14030311 [zobrazené 8. 10. 2025]
LU, P. et al. Interventions for digital addiction: umbrella review of meta-analyses. In: Journal of Medical Internet Research. Online. 2025. roč. 1, článok e59656. ISSN 1438-8871. Dostupné na: https://doi.org/10.2196/59656 [zobrazené 8. 10. 2025]
MONTAG, C. a WALLA, P. Carving the Internet Addiction Spectrum into Subtypes: The Case of Social Media Addiction. In: Frontiers in Psychology. Online. 2016. roč. 7, s. 1–4. ISSN 1664-1078. Dostupné na: https://doi.org/10.3389/fpsyg.2016.00909 [zobrazené 8. 10. 2025]
PELLEGRINO, A., STASI, A. a BHATIASEVI, V. Research trends in social media addiction and problematic social media use: a bibliometric analysis. In: Frontiers in Psychiatry. Online. 2022. roč. 13, článok 1017506. ISSN 1664-0640. Dostupné na: https://doi.org/10.3389/fpsyt.2022.1017506 [zobrazené 8. 10. 2025]
SMAHEL, D. a MACHACKOVA, H. EU Kids Online 2020: Survey results from 19 countries. London School of Economics. Online. 2020. Dostupné na: https://eukidsonline.net/reports/ [zobrazené 8. 10. 2025]
UNICEF. Children in a Digital World. Online. 2021. New York: UNICEF. Dostupné na: https://www.unicef.org/publications/index_101992.html [zobrazené 8. 10. 2025]
WHO. Digital Media Use and Mental Health in Adolescents. World Health Organization. Online. 2023. Dostupné na: https://www.who.int/publications/i/item/9789240069305 [zobrazené 8. 10. 2025]
ZHOU, N. et al. Peer pressure and adolescent mobile social media addiction. In: Frontiers in Psychology. Online. 2019. roč. 10, článok 2082. ISSN 1664-1078. Dostupné na: https://doi.org/10.3389/fpsyg.2019.02082 [zobrazené 8. 10. 2025]

Kategória:Závislosť
Kategória:Sociálne siete