Pogrom v Pobedime

Pogrom v Pobedime alebo pobedimský pogrom bol rozsiahly protirómsky pogrom, ktorý sa udial v noci z 1. na  2. októbra 1928 v rómskej osade v blízkosti západoslovenskej obce Pobedim neďaleko Nového Mesta nad Váhom. Organizovaný útok niekoľkých desiatok útočníkov, etnických Slovákov, si vyžiadal životy šiestich obyvateľov rómskej osady, vrátane šesťročného dieťaťa, a niekoľko desiatok zranených. V následnom súdnom procese bolo odsúdených niekoľko osôb s trestami v rozmedzí troch mesiacov až 2 rokov väzenia. Jednalo sa tak o najhorší protirómsky pogrom, respektíve incident národnostnej neznášanlivosti, ktorý sa v medzivojnovom Československu udial.

Predohra
Pobedimský pogrom sa udial na pozadí neznášanlivosti voči Rómom v Československu, rovnako rozšírenej v mnohých ďalších európskych krajinách. Rómske komunity, po stáročia žijúce kočovným spôsobom života, sa na základe jazykových a kultúrnych rozdielov nezapájali do majoritných spoločností, čo okrem iného zavdalo k vzniku xenofóbnych predsudkov a neznášanlivosti. Neústretovú politiku voči tejto komunite podnikali, či už priamo, alebo nepriamo, aj československé štátne úrady.

V 20. rokoch 20. storočia sa existenciou tamojšej rómskej osady celkom štyrikrát zaoberalo obecné zastupiteľstvo Pobedimi. V septembri 1928 došlo k incidentu, kedy tamojší sedliak postrelil dve Rómky, ktoré v noci prechádzali cez jeho pole, na základe podozrenia, že na pole prišli kradnúť. Dňa 30. septembra v obci neznámy páchateľ zapálil niekoľko stohov slamy, pričom, podľa neskorších výpovedí vypočúvaných sa na hasení nezúčastnil žiadny z obyvateľov rómskej osady. Československé četníctvo, ktoré prípad vyšetrovalo, zadržalo manžela jednej z postrelených Rómok, ktorý mal po jej zranení prisahať pobedimským sedliakom pomstu.

Priebeh
Násilie potom plne vyeskalovalo v noci z 1. na 2. októbra 1928. V obci sa konala tanečná zábava, trvajúca až do skorých ranných hodín. Ešte počas jej trvania vtrhla snáď až stovka improvizovane ozbrojených pobedimských dedinčanov do rómskej osady, kde následne rozpútala násilie a rabovanie. Značná časť obyvateľov osady už spala. 
Celkom o život prišlo šesť ľudí, desiatky ľudí potom boli zranené.

Dôsledky
Četníci z blízkej stanice privolaní čoskoro ráno dňa 2. októbra 1928 na okraj obce, ktorému miestni obyvatelia nepovedali inak než „cigánský tábor“, našli celkom 5 mŕtvol, vrátane šesťročného dieťaťa. Súdny lekár ešte na mieste činu mŕtvoly obhliadol a za príčinu smrti uviedol strelné rany či údery rôznymi predmetmi do hlavy. Ďalších 7 Rómov bolo zranených ťažko, pričom jedna žena zraneniam podľahla, a 7 ľahko, vrátane 2 detí (1,5 roka a 5 rokov starých). V rámci četníckeho vyšetrovania bola vypočutá asi stovka obyvateľov obce, ako aj preživších obetí útoku. Zatknutých a predbežne vyšetrovaných bolo celkom 21 podozrivých. Z výpovedí Rómov bolo možné identifikovať len veľmi málo konkrétnych páchateľov, lebo tí útočili v nočnej tme, viacero postihnutých potom vypovedalo, že v dave započulo tiež hlas samotného starostu obce. Naopak výpovede obyvateľov Pobedima boli často identické a vypočúvaní si vo svojich výpovediach poskytoval alibi, ktoré potom dosvedčili aj ich rodinní príslušníci. Boli tiež zaznamenané protichodné výpovede. Všetci jednotlivci identifikovaní napadnutými Rómami svoju vinu a účasť na násilí tiež popreli. Okolo 20. októbra muselo byť rozpustené pobedimské okresné zastupiteľstvo, pretože sa väčšina jeho členov nachádzala vo vyšetrovacej väzbe.

Prípad bol vo februári a marci 1929 prejednávaný na krajskom porotnom súde v Trenčíne v dvoch samostatných trestných konaniach s celkom šiestimi obvinenými. Ako obhajca postihnutých vystupoval Ján Galla z Bratislavy, sympatizujúci s Hlinkovou ľudovou stranou, ktorý obhajobu postavil na ospravedlňovanie násilia na základe dlhodobých bezpečnostných problémov pobedimských občanov s tunajšími Rómami. Dňa 25. marca 1929 prijali Rómovia návrh neznámeho zástupcu obžalovaných pobedimských občanov. Podľa správy četníctva Rómovia okamžite dostali 11 000 Kč v hotovosti a ďalších 11 000 Kč im bolo prisľúbených po druhom procesu s obvinenými. Na oplátku sa zaviazali, že počas súdneho pojednávania zmenia svoje svedectvá, aby obvineným zaistili minimálnu tresty. Tiež museli prisahať, že sa budú riadne správať. Záverečný rozsudok z mája 1929 obvineným vymeral tresty odňatia slobody. Alojz Brandstätter, Gejza Miklovič a Cyril Melicher trest dvoch rokov odňatia slobody, Jozef Miklovič trest dva a štvrť roka odňatia slobody. Odsúdení boli prepustení za dobré správanie predčasne. Hoci pri incidente došlo k šiestim vraždám a ťažkým ublížením na zdraví, nepodarilo sa priameho páchateľa preukázateľne označiť. Obhajoba vzniesla žiadosť o milosť prezidentovi republiky T. G. Masarykovi, bola však zamietnutá.

Dobová tlač (najväčší denník Národné listy, Slovák) o udalosti a následnom súdnom procese opakovane informovala.

Protirómske nálady na Slovensku potom najviac vyeskalovali v období vojnovej Slovenskej republiky v rokoch 1939 až 1945, kedy sa, na pozadí druhej svetovej vojny, stali tisíce slovenských Rómov obeťou holokaustu.

Pamiatka
Slovenské národné divadlo naštudovalo roku 2023 dramatický text kolektívu autorov s názvom „Budete mať luft!“, ktorá udalosti v Pobedime kriticky reflektuje, v hlavných rolách s Richardom Stankem. Súbor inscenáciu predstavil aj v máji 2024 v rámci 26. ročníka medzinárodného festivalu Khamoro v divadle X10 v Prahe. V októbri 2024 mala premiéru tiež dvojdielna rozhlasová hra Jána Mikuša „Pobedim 1928“, vzťahujúca sa k tejto udalosti.

 Poznámka 

Referencie

 Zdroj 

Pobedim
Kategória:Pobedim
Kategória:Rómovia na Slovensku
Kategória:1. október
Kategória:1928 v Česko-Slovensku