Monazit-(Gd)

Monazit-(Gd) (symbol Mnz-Gd) je minerál zo superskupiny monazitu kryštalizujúci v monoklinickej sústave. Je to gadolíniový analóg monazitu-(Ce), monazitu-(La), monazitu-(Nd) a monazitu-(Sm) a tiež dimorfný analóg xenotímu-(Gd). Jeho ideálny chemický vzorec je GdPO4. Tento minerál tvorí iba drobné alotriomorfné domény o rozmeroch približne ≤100 μm, väčšinou však 10 až 50 μm v úzkej asociácii s ostanými minerálmi superskupiny monazitu.

Gadolínium patrí medzi prvky vzácnych zemín (REE - z angl. Rare Earth Elements), ktoré majú podobné geochemické vlastnosti (okrem Sc) a preto sa v prírode vyskytujú často spolu. V zemskej kôre a mineráloch majú z tejto geochemicky koherentnej skupiny najvyššie koncentrácie najmä Ce a Y, kým dominancia Gd je extrémne zriedkavá. Doposiaľ boli objavené len tri minerály gadolínia, a to lepersonnit-(Gd)Deliens, M., and Piret, P., 1982. Bijvoetite et lepersonnite, carbonates hydrates d'uranyle et des terres rares de Shinkolobwe, Zaïre. Canadian Mineralogist 20, 231–238. z Shinkolobwe v Konžskej demokratickej republike a dva vzácne fosfáty monazit-(Gd) a xenotím-(Gd) zo Slovenska. Typovou lokalitou oboch fosfátov sú Prakovce – Zimná voda, okres Gelnica v Košickom kraji. Miesto nálezu je situované v blízkosti hrebeňa Slovenského rudohoria, približne 5,6 km južne od Prakoviec, 600 m severozápadne od kóty Tri studne a 400 m severozápadne od kóty Trohánka v nadmorskej výške ∼950 m (GPS: 48.767°N 20.913°E). Monazit-(Gd) sa nachádza v kremennej žilovine s U-REE-Au mineralizáciou v spodnopaleozoických fylitoch a metakvarcitoch gemerika. Mineralizácia je vyvinutá v exokontakte permského vzácnoprvkového granitu Humel. Sprievodné minerály sú arzenopyrit, bizmut, bizmutinit, brannerit, chlorit, kobaltit, fluorapatit, galenit, gersdorffit, glaukodot, zlato, hingganit-(Y), kobellit, pyrit, kremeň, molybdenit, monazit-(Ce), monazit-(Nd), monazit-(Sm), muskovit, rutil, antimonit, tetrahedrit-(Fe), tintinait, turmalín, uraninit, xenotím-(Y) a xenotím-(Gd). Okrem primárnych hydrotermálnych minerálov je v oxidačnej zóne identifikovaná pestrá asociácia supergénnych minerálov U-As-Fe-Pb-Sb-Bi (arzéniosiderit, goethit, farmakosiderit–báriofarmakosiderit, philipsbornit–segnitit, skorodit, kahlerit, nováčekit, threadgoldit, vzácne arzénuranospathit, autunit, čistiakovait a fosfuranylit). Táto minerálna paragenéza (skupina minerálov prirodzene sa vyskytujúcich spolu) predstavuje typickú, geochemicky stabilnú asociáciu v povrchových podmienkach oxidačnej zóny uránových ložísk, t.j. vznikajúcich pri kontakte s kyslíkom a vodou na povrchu.

Perigranitická mineralizácia je pravdepodobne produktom hydrotermálnej remobilizácie prvkov REE, U a Au z okolitých metamorfovaných hornín a indukovanej intrúziou permského granitu.Rojkovič, I., Háber, M., and Novotný, L. (1997) U-Au-Co-Bi-REE mineralization in the Gemeric unit (Western Carpathians, Slovakia). Geologica Carpathica, 48, 303–313 Zriedkavé obohatenie o gadolínium nastalo za veľmi špecifických geochemických podmienok priestorovo lokalizovanej frakcionácie prvkov REE v takmer uzatvorenom (izochemickom) systéme.

 Referencie 

 Pozri aj 
 Zoznam minerálov

 Iné projekty 

Externé odkazy
 Monazit-(Gd) na www.mindat.org
 článok v Denníku N o objave vzácnych Gd fosfátov na Slovensku
 Veda na dosah: Vedci z Prírodovedeckej fakulty objavili na Slovensku raritný nový minerál monazit-(Gd)

Kategória:Minerály s typovou lokalitou na Slovensku
Kategória:Minerály opísané zo Slovenska
Kategória:Fosforečnany