Parlamentné voľby v Moldavsku v roku 2025

Parlamentné voľby v Moldavsku v roku 2025 sa uskutočnili v nedeľu 28. septembra 2025. Voliči si v nich zvolili 101 poslancov Parlamentu Moldavskej republiky. Medzi hlavné strany a koalície, ktoré sa zúčastnili volieb, boli vládna proeurópska Strana akcie a solidarity (PAS), proruský Patriotický volebný blok (BEP), stredoľavá a menovite proeurópska Alternatíva (BA) a ľavicovo populistická a mierne proruská Naša strana (PN).

Voľby boli opísané ako potenciálne zlomové pre budúcnosť moldavského vstupu do Európskej únie (EÚ), pričom ich prezidentka Maia Sanduová označila za „najdôležitejšie v histórii krajiny.“ Správy od moldavskej vlády a medzinárodných médií opisovali údajné zasahovanie do volieb zo strany Ruska, vrátane dezinformačných kampaní, astroturfingových protestov a kupovania si hlasov. Dvom proruským stranám, Strane srdce Moldavska a Strane Veľkého Moldavska, bola niekoľko dní pred voľbami zakázaná účasť z dôvodu podozrenia na nelegálne fiancovanie napojené na Rusko.

Voľby boli vyhlásené za platné o 14:28 VELČ, keď účasť na úrovni 52,51% prekonala 33,3% požadovaných zákonom. PAS získala tesne nad 50% hlasov a udržala si zmenšenú vládnu väčšinu. BEP utrpel mierne straty (v porovnaní s Volebným blokom komunistov a socialistov v voľbách v roku 2021), kým BA, PN a populistická a unionistická (za Zjednotenie s Rumunskom) Strana demokracia doma (PPDA) sa prvýkrát dostali do parlamentu. Vstup PPDA do parlamentu bol považovaný za prekvapivý, keďže jej predvolebné prieskumy namerali menej ako 5% potrebných na zvolenie do parlamentu.

 Pozadie 
Vo voľbách v roku 2021 predsvedčivo zvíťazila Strana akcie a solidarity (PAS), proeurópska strana vedená prezidentkou Maiou Sanduovou. PAS získala 63 kresiel zo 101, čo jej umožnilo zložiť jednostrannú vládu. Výsledky týchto volieb znamenali výrazný náklon k európskej integrácii, keďže PAS porazila proruský Volebný blok komunistov a socialistov.

Vo vláde sa PAS zamerala na protikorupčné opatrenia, súdne reformy a vstup do EÚ. Uprostred hospodárskych problémov organizovali proruské opozičné sily protesty proti vláde, pričom požadovali jej rezignáciu. Časť protestov bola podľa úradu moldavského protikorupčného prokurátora financovaná peniazmi z Ruska.

V roku 2024 bola Sanduová znovuzvolená so ziskom 55,35% hlasov, pričom porazila kandidáta proruskej opozície Alexandra Stoianogla. Voľby boli zatienené ruským zasahovaním, zneužívaním verejných prostredkov zo strany vlády a nevyváženým mediálym spravodajstvom v prospech Sanduovej. Súčasne s prvým kolom prezidentských volieb sa uskutočnilo referendum o európskej integrácii, ktoré prešlo tesne s 50,4% podporou. Viorel Cernăuțeanu, predseda Moldavskej polície, tvrdil, že niekoľko miliónov amerických dolárov bolo cez ruskú banku Promsvyazbank prevedených zhruba 138 000 ľuďom v Moldavsku, alebo 10% aktívnej voličskej populácie. Výsledok tohto ruského zasahovania a kupovania hlasov výrazne ovplyvnil obidve hlasovania, najmä referendum, ktoré prešlo veľmi tesne.

V januári 2025 vypukla v Moldavsku energetická kríza, keď Rusko zastavilo dodávanie zemného plynu do Rusmi-podporovaného neuznávaného regiónu Podnestersko. Sanduová a moldavské úrady obvinili Rusko z vytvorenia krízy s cieľom ovplyvniť parlamentné voľby podkopaním dôveryhodnosti PAS a obľúbenosti európskej integrácie, čo by mohlo vyústiť vo vzniku proruskej vlády.

Podľa moldavského think tanku WatchDog splnila PAS za štyri roky vo vláde 56% svojich sľubov z roku 2021. PAS bola taktiež kritizovaná za obmedzovanie iných proeurópskych strán, excesívne využívanie označenia „proruský“ a využívanie „západom-financovanej občianskej spoločnosti“ ako predĺženej ruky vlády. Uprostred ruského zasahovania a dezinformáčných kampaní označili Euronews voľby ako „posledný boj“ pre Sanduovú na ceste k členstvu v EÚ.

 Volebný systém 
101 poslancov parlamentu sa volí pomerným volebným systémom z kandidátnych listín. Volebné kvórum závisí od typu listiny: pre nezávislých kandidátov sú to 2%, pre jednotlivé strany alebo organizácie je to 5% a pre volebné zoskupenia je to 7%.

 Prieskumy verejnej mienky 
bezrámu|800x800bod

 Výsledky 
bezrámu|300x300bodStranaPočet hlasov%±Mandáty±Strana akcie a solidarity50,20 -2,6055 -8Patriotický volebný blok24,18 -2,9926 -6Alternatíva7,96Nová8NováNaša strana6,202,106 +6Strana demokracia doma5,624,176 +6Európska sociálnodemokratická strana0,95 -0,8600Koalícia jednoty a sociálnej starotlivosti0,84Nová0NováHnutie za rešpektovanie Moldavska0,64Nová0NováLiga miest a obcí0,39Nová0NováSpolu5 0300,320,2400Národná moldavská strana4 8130,30Nová0NováAliancia liberálov a demokratov za Európu3 5780,23Nová0NováAliancia Moldavčanov0,22Nová0NováKresťanskosociálna únia v Moldavsku0,12Nová0NováAliancia za zjednotenie Rumunov0,10 -0,3900Liberálna strana0,10Nová0NováNová historická možnosť0,09 -0,0100NezávislíAndrei Năstase0,85Nový0NovýOlesea Stamateová0,33Nová0NováVictoria Sanduțaová0,18Nová0NováTatiana Crețuová0,10Nová0NováCelkovo1,471,3000Blok jednoty národa (odstoupila)0,05Nová0NováStrana Veľkého Moldavska (vylúčena)0,00Nová0NováCelkom100101Platné hlasy98,15Neplatné hlasy1,85Celkový počet hlasov100Registrovaní voliči/účasť52,21Zdroj:

 Referencie 

 Zdroj 

Moldavsko
2025
Kategória:2025 v Moldavsku