Sovietsky vpád do Poľska (1939)

Predohra v dokumente alebo „štvrté delenie Poľska“ 
Bližšie informácie v hlavnom článku: Pakt Ribbentrop-Molotov

V auguste roku 1939 bolo už neodvratné to, že ozbrojený konflikt proti Poľsku bude rozhodne jasný. Mierové rozhovory medzi sovietskou delegáciou na jednej strane a britskými a francúzskymi diplomatmi na strane druhej zlyhali. Práve vtedy si uvedomili najvyšší sovietski politici skutočnosť uzavretia nemecko-sovietskej zmluvy.

Dňa 2. augusta roku 1939 oznámil minister zahraničných vecí Nacistického Nemecka menom Joachim von Ribbentrop sovietskemu obchodnému predstaviteľovi Georgijovi Astachovovi to, že je možné dať dokopy záujmy ich krajín od Baltského po Čierne more. Objavil sa dokonca návrh o tom, aby práve sovietska sféra politických záujmov bola vymedzená krajinami ako Rumunsko, Pobaltím a Poľskom. Dňa 17. augusta roku 1939 odovzdal Viačeslav Molotov veľvyslancovi Friedrichovi Wernerovi von der Schulenburgovi návrh zmluvy o neútočení s tajným politickým protokolom. Dva dni po tejto udalosti, teda dňa 19. augusta roku 1939 uzavreli obidve zmluvné strany všeobecnú obchodnú dohodu, prostredníctvom ktorej bolo Nacistickému Nemecku umožnené získať prístup k sovietskej poľnohospodárskej produkcii a rope. Sovietsky zväz mal vďaka dohode prístup jednak k modernej nemeckej výzbroji ale aj strojárskym výrobkom.

Ríšsky vodca (führer) menom Adolf Hitler (* 1889 – † 1945) následne požiadal ministra zahraničných vecí a to Joachima von Ribbentropa, aby urýchlene nasadol do lietadla, ktoré smerovalo do Moskvy. Sovietsky generalissimus Josif Vissarionovič Stalin (* 1879 – † 1953) bol jasne presvedčený o tom, že nemeckí národní socialisti ho určite nechcú oklamať. Napokon dňa 21. augusta roku 1939 súhlasil s uzavretím dohody. Na druhý deň nastúpil Joachim von Ribbentrom do lietadla. Po príchode do Moskvy napokon podpísal danú listinu. Dňa 23. augusta roku 1939 uzavrel Ribbentrop s Molotovom konečnú podobu zmluvy o neútočení. O polnoci toho istého dňa bol uzavretý sovietsko-nemecký pakt, ktorý zároveň obsahoval tajný protokol o sfére záujmov a územné rozdelenie Poľska na dve časti. Večer sa ríšsky vodca menom Adolf Hitler vrátil do Berlína, pričom práve tam dokončil posledné plány pre rýchle vojenské dobytie poľského územia.

 Prológ nacistického útoku 
Po niekoľkých diplomatických provokáciách zo strany nacistických pohlavárov na území poľsko-nemeckej hranici došlo napokon dňa 1. septembra roku 1939 k vojenskému útoku Wehrmachtu na Poľsko. Po boku nemeckej armády na poľské územie vstúpili taktiež vojaci Slovenského štátu a príslušníci Hlinkovej gardy. Tieto vojenské skupiny tak urobili z dôvodu prinavrátenia pohraničných území. Samotná účasť slovenskej armády však bola vyslovene iba okrajovou záležitosťou.

 Špinavý trik 
náhľad|Slávna fotografia nemeckého fotografa Hansa Sönnkeho, na ktorej sú nemeckí vojaci a policajti z Gdanska počas prelomenia bezpečnostnej závory na nemecko-poľskej štátnej hranici. Fotografia bola oficiálne vyhotovená dňa 14. septembra roku 1939 na hraničnom priechode v Kolibki medzi Gdyňou a Sopotmi.
Vojenská invázia smerom do Poľska sa začala ľstivou fraškou, ktorá vošla do dejín ako „Operácia zmanipulovaného tovaru“. Vojaci SS mali na svedomí popravu 12 obyčajných zločincov, ktorí však boli oblečení do poľských vojenských uniforiem. Zohavené telá umiestnili nacistickí vojaci okolo nemeckej rozhlasovej stanice, ktorá bola vybudovaná v blízkosti poľských štátnych hraníc. Následne verejne vyhlásili to, že práve poľské oddiely sú na vine pre napadnutie rozhlasovej stanice.

 Sovietsky zásah do tyla 
náhľad|vľavo|Vyobrazenie sfér vplyvu Nacistického Nemecka a Sovietskeho zväzu roku 1939 (vľavo) a skutočné geografické hranice medzi obidvoma veľmocami roku 1940 (vpravo).
Vo východnej oblasti si sovietske armády pod velením maršala M. N. Tuchačevského a V. K. Triandafillova vytvorili vlastnú teóriu pre vedenie modernej vojny. Sovietska teória tankovej vojny, ktorá vychádzala z vybudovania obrnených formácii, bola známa ako „hĺbkový boj“. Sovietske vojnové velenie teda uvažovalo o nepriateľskej armáde ako systéme. To znamenalo, že Červená armáda mala preniknúť za pomoci obrnených vozidiel hlboko do nepriateľskej formácie s cieľom narušiť jej veliteľskú štruktúru a následne spôsobiť kolaps než nepriateľské vojská obkľúčiť a potom zničiť. Sovietske vojnové velenie takisto predpokladalo to, že jedno takéto víťazstvo na bojovom poli nemôže byť definitívne rozhodujúce. Práve preto sa obidvaja maršali dohodli pre „operačný postup“, teda spojiť viac integrálnych taktických víťazstiev na dosiahnutie tohto cieľa.
náhľad|Geopolitická mapa Európy pred vojenským útokom nemeckého Wehrmachtu na Sovietsky zväz (1941).
Dňa 17. septembra roku 1939 došlo k začiatku vojenského útoku zo strany sovietskej armády na Poľsko z jeho východnej hranice. Červená armáda rozpútala na mnohých miestach krvavý teror voči zajatcom ale aj civilnému obyvateľstvu. V dňoch 20. až 21. septembra roku 1939 došlo k vojenskej bitke medzi poľskými a sovietskymi vojskami pri Grodne. Bola to zároveň jedna z najväčších bitiek medzi poľskými oddielmi a vojakmi Červenej armády počas vojny v septembri roku 1939. Krátko po tejto udalosti, presnejšie dňa 22. septembra roku 1939, došlo k vojenskému obsadeniu mesta Ľvov zo strany Červenej armády.

 Konečný ústup a dôsledky 
Vojenské dobytie mesta Varšava dňa 27. septembra roku 1939 znamenalo koniec nezávislosti Poľska. Dňa 6. októbra roku 1939 zložili zbrane posledné oddelené vojenské jednotky Poľska a to konkrétne pri meste Kock a na polostrove Hel. Po skončení vojenských bojov bolo poľské územie napokon rozdelené. Oblasť na západ od línie rieky Visla-Narew-San bola súčasťou okupačnej zóny Nacistického Nemecka. Východnú časť krajiny anektoval práve Sovietsky zväz.

 Referencie 

 Literatúra 
 DOWSWELL, Paul. (2009). Druhá svetová vojna: Najvýznamnejšie udalosti. Preklad Vladimíra Čavojová. Praha: OTTOVO NAKLADATELSTVÍ, s. r.o. ISBN 978-80-7360-691-6.
 JORDAN, David; WIEST, Andrew. (2016). Atlas druhej svetovej vojny. Preklad Michael Borovička a Alojz Keniž. Praha: OTTOVO NAKLADATELSTVÍ, s.r.o. ISBN 978-80-7451-558-3.  
 ŘEZNÍK, Miloš. (2010). Dějiny Polska v datech. Praha: Nakladatelství Libri. ISBN 978-80-7277-408-1.
 SEGEŠ Vladimír et al. (2020). Encyklopédia vojen: Od najstarších čias po súčasnosť. Bratislava: Ikar, a.s. ISBN 978-80-551-5611-8.
 SNOW, Peter. Dejiny sveta – Mapa za mapou. (2022). Preklad Barbora Andrezálová. Bratislava : Ikar. ISBN 978-80-551-7915-5.
 TURČAN, Vladimír et al. (2007). Dejiny Slovenska – Dátumy, udalosti, osobnosti. Bratislava: Slovart, s.r.o. 978-80-8085-596-3.

 Pozri aj 
 Druhá svetová vojna
 Pakt Ribbentrop-Molotov

 Iné projekty 

 Zdroj 
 OVERY, Richard. (2011). Tretia ríša - Kronika. Bratislava: Fortuna Libri. ISBN 978-80-89379-40-8.

Kategória:Vojny Sovietskeho zväzu
Kategória:Vojny Ruska
Kategória:Vojny Poľska
Kategória:Poľsko-ruské vzťahy
Kategória:Konflikty v roku 1939