Majer (veľkostatok)

Majer Typ Poľnohospodársky veľkostatok (hospodársky dvor) Obdobie Stredovek – 20. storočie Oblasť Stredná Európa Pôvod Uhorsko Funkcia Poľnohospodárska výroba

Majer je historický pojem označujúci poľnohospodársky veľkostatok alebo hospodársky dvor, ktorý sa nachádzal spravidla mimo zastavaného územia obce. Bol typický pre územie strednej Európy, najmä dnešného Slovenska, Maďarska a Rakúska, a slúžil ako základná produkčná jednotka veľkostatkárskeho hospodárstva. 

Definícia

V užšom význame označuje majer hospodársku jednotku pozostávajúcu z obytných, hospodárskych a výrobných objektov, ktorá bola zameraná na poľnohospodársku produkciu pre potreby šľachty, cirkvi alebo štátu. Na rozdiel od kaštieľa neplnil reprezentatívnu funkciu, ale výlučne hospodársku.

 Etymológia 
Slovo „majer“ pochádza z nemeckého výrazu Meierhof, ktorý označoval hospodársky dvor spravovaný správcom (meierom). Tento pojem sa postupne rozšíril do jazykov strednej Európy, vrátane slovenčiny, najmä v oblastiach s výrazným nemeckým a uhorským vplyvom.

 Charakteristika 
Majer tvoril samostatný hospodársky areál, pozostávajúci z obytných a hospodárskych budov. Súčasťou majerov boli najmä:
 maštale a chlievy,
 stodoly a sýpky,
 hospodárske dvory,
 obytné objekty pre správcu a pracovnú silu.

Hospodárenie bolo zamerané na rastlinnú výrobu, chov hospodárskych zvierat alebo kombináciu oboch foriem.

 Historický vývoj 
Majere sa začali formovať už v stredoveku, výraznejšie sa však rozšírili v 18. a 19. storočí v období rozvoja veľkostatkárskeho hospodárstva. Patrili šľachtickým rodom, cirkevným inštitúciám alebo veľkým statkárom a slúžili na efektívne využívanie rozsiahlych pozemkov.

Po vzniku Československa v roku 1918 a po pozemkovej reforme došlo k postupnému úpadku niektorých majerov. Po roku 1948 boli majere znárodnené a začlenené do systému jednotných roľníckych družstiev alebo štátnych majetkov, čím stratili svoju pôvodnú organizačnú funkciu. 

Majer v strednej Európe
Majere boli rozšírené najmä na území dnešného Slovenska, Maďarska, Rakúska a Česka. V jednotlivých regiónoch sa ich architektonická podoba a hospodárska organizácia líšili v závislosti od miestnych podmienok a vlastníckych vzťahov. V súčasnosti sú niektoré bývalé majere pamiatkovo chránené alebo adaptované na nové využitie, napríklad v oblasti cestovného ruchu alebo agroturistiky.
 Súčasnosť 
V súčasnosti sa mnohé majere nezachovali alebo stratili pôvodnú funkciu. Časť objektov bola asanovaná, prestavaná alebo integrovaná do moderných poľnohospodárskych areálov, iné sa premenili na obytné alebo rekreačné objekty.

 Terminologické súvislosti 
V historickom kontexte je pojem majer príbuzný pojmom veľkostatok, domínium alebo latifundium. Odlišuje sa od menších roľníckych usadlostí najmä rozsahom hospodárstva a organizáciou výroby.

 Pozri aj 
Statok 
Jednotné roľnícke družstvo 
Kopanica

 Referencie 

Kategória:Poľnohospodárstvo