Sumqayıt

Sumqayıt () je tretie najväčšie mesto Azerbajdžanu, nachádzajúce sa na brehu Kaspické mora približne 31 kilometrov severozápadne od hlavného mesta Baku. Mesto vzniklo ako malé osídlenie v polovici 20. storočia a postupne sa rozrástlo na dôležité priemyselné centrum, ktoré zohralo zásadnú úlohu v urbanizácii a industrializácii Azerbajdžanu počas sovietskeho obdobia. Sumqayıt je známe svojou špecifickou kombináciou modernej priemyselnej infraštruktúry, dynamického kultúrneho života a zároveň environmentálnymi problémami, ktoré mesto v minulosti preslávili na medzinárodnej úrovni.

Od svojho vzniku sa Sumqayıt profiloval ako mesto kontrastov – rýchly hospodársky rast prinášal pracovné príležitosti a rozvoj, no zároveň bol sprevádzaný environmentálnou záťažou a sociálnymi problémami. V súčasnosti sa mesto snaží prejsť na udržateľnejší rozvoj, investuje do modernizácie priemyselných závodov, rozširovania infraštruktúry a zlepšovania životného prostredia. Sumqayıt je aj významným univerzitným a kultúrnym centrom s množstvom divadiel, knižníc a historických pamiatok pripomínajúcich jeho pomerne krátku, no dynamickú históriu.

 Dejiny 

 Staršie osídlenie 
Územie dnešného Sumqayıtu bolo osídlené už v staroveku. Archeologické nálezy dokazujú, že oblasť patrila do vplyvu Kaukazskej Albánie, ktorá existovala od 4. storočie pred n. l. do 8. storočie pred n. l. Nachádzajú sa tu pozostatky starovekých hrobov, keramických výrobkov a nástrojov. Samotný názov Sumqayıt sa spája s miestnou legendou o bojovníkovi menom Sum, ktorý padol v boji na brehu rieky, odvtedy vraj rieka nesie meno Sumqayıtçay.

V období cárskeho Ruska bola oblasť riedko osídlená a využívaná najmä na pastierstvo. Rozvoj začal až v 30. a 40. rokoch 20. storočia, keď Sovietsky zväz plánoval rozsiahlu industrializáciu Kaukazu. V roku 1940 tu boli prvé projekty na výstavbu hutníckeho a chemického priemyslu. Skutočný zlom nastal v roku 1949, keď bolo oficiálne založené mesto Sumqayıt.

 Sovietska éra (50 - 60 roky) 
V priebehu 50. a 60. rokov sa Sumqayıt stal jedným z najdôležitejších priemyselných centier Azerbajdžanskej SSR. Boli tu vybudované závody na výrobu hliníka, polymérov, syntetických vlákien, ropných produktov a rôzne strojárske podniky. Do mesta sa sťahovali desaťtisíce ľudí z celého Azerbajdžanu, ale aj z Ruska, Arménska, Gruzínska či Strednej Ázie.

Sumqayıt bol typickým „sovietskym mestom“: plánované sídliská, široké bulváry, kultúrne domy a športové areály. Okrem priemyslu sa tu zakladali vysoké školy a technické inštitúty, aby vzdelávali nových pracovníkov pre továrne.

 Problémy a nepokoje (80. roky) 
V 80. rokoch 20. storočia sa začali objavovať vážne ekologické dôsledky intenzívnej industrializácie. Sumqayıt sa stal známym ako jedno z najznečistenejších miest v celom Sovietskom zväze. Rastúca nespokojnosť obyvateľov sa pridávala k celkovým politickým napätiam v ZSSR.

V roku 1988 došlo k etnickým nepokojom, masakry a masové deportácie, ktoré sú známe ako Sumgaitské udalosti. Boli namierené proti arménskemu obyvateľstvu a stali sa jedným z prvých ozbrojených prejavov napätia medzi Azerbajdžanmi a Arménmi. 27. – 29. februára bolo arménske obyvateľstvo mesta vyhladené výlučne za svoj pôvod. A to aj napriek tomu, že mesto bolo považované za symbol internacionalizmu.

Masakrom predchádzali cielené provokácie využívajúce, provokácie, zhromaždenia a výzvy na zničenie a vyhostenie Arménov. Neskôr azerbajdžanské davy systematicky „čistili“ mesto od Arménskeho obyvateľstva, pričom sovietske a miestne orgány činné v trestnom konaní boli úplne nečinné.

 Po rozpade Sovietskeho zväzu (90. roky a 21. storočie) 
Po roku 1991, keď Azerbajdžan získal nezávislosť, Sumqayıt čelil hospodárskej kríze. Mnohé závody prestali fungovať alebo pracovali len na minimálnu kapacitu. Priemyselné centrum sa dostalo do úpadku a nezamestnanosť prudko vzrástla.

Od začiatku 21. storočia sa však mesto snaží o modernizáciu a obnovu. Časť starých tovární bola rekonštruovaná alebo nahradená novými, ktoré spĺňajú prísnejšie ekologické normy. V meste pribudli nové obytné štvrte, školy, parky a obchodné centrá. Sumqayıt sa postupne transformuje z typického sovietskeho priemyselného mesta na modernejšie regionálne centrum.

 Geografia 

 Poloha 
Sumqayıt sa nachádza na západnom pobreží Kaspického mora v Abšeronskom regióne, približne 31 kilometrov od mesta Baku.

 Podnebie 
Podnebie mesta je polosuché, charakteristické horúcimi letami a mierne chladnými zimami s malým množstvom zrážok.

náhľad|Železničná stanica Sumqayıt.

 Kultúra a umenie 
Kultúrny život v meste sa začal formovať už počas prvých desaťročí existencie mesta, keď tu sovietske úrady zakladali domy kultúry, kina a amatérske divadelné súbory. V priebehu 50. a 60. rokov 20. storočia vznikali nové inštitúcie, ktoré mali slúžiť rastúcej populácii a podporovať sovietsku kultúrnu politiku.

 Architektúra 
Architektúra Sumqayıtu je charakteristická sovietskym urbanizmom – široké bulváry, obytné bloky a rozsiahle sídliská. Dominantou mesta sú priemyselné komplexy, ktoré formovali jeho charakter po celé desaťročia.

V posledných desaťročiach sa však architektonický obraz mesta mení. V centre vyrastajú moderné administratívne budovy, obchodné centrá a obytné komplexy so sklenenými fasádami. V rámci urbanistickej obnovy sa budujú aj parky, promenády a námestia, ktoré majú vytvárať vyváženejší mestský priestor.

Medzi významné architektonické prvky patrí aj pamätník obetiam druhej svetovej vojny a niekoľko sochárskych diel rozmiestnených po verejných priestranstvách, ktoré dokumentujú historickú pamäť mesta.

 Muzeá, divadlá a umelecké inštitúcie 
Jednou z najvýznamnejších kultúrnych inštitúcií je Sumqayıtské štátne dramatické divadlo, založené v roku 1969, ktoré sa špecializuje na inscenácie azerbajdžanskej i svetovej klasiky. Okrem neho v meste pôsobia aj menšie scénické súbory a amatérske divadelné kolektívy.

V meste sa nachádza aj galéria výtvarného umenia, kde sú vystavené diela moderných azerbajdžanských maliarov, sochárov a grafikov. Pravidelne sa tu organizujú výstavy domácich aj zahraničných umelcov.

Sumqayıtské historické a krajinské múzeum uchováva artefakty mapujúce vznik a rozvoj mesta od jeho počiatkov v roku 1949 až po súčasnosť. Expozície sa venujú priemyslu, každodennému životu obyvateľov, ale aj archeologickým nálezom z regiónu.

 Média, hudba a vzdelávanie 
Dôležitú úlohu v rozvoji kultúry zohráva Sumqayıtská štátna univerzita, ktorá má katedry humanitných a spoločenských vied. Organizujú sa tu vedecké konferencie, literárne večery a diskusie o azerbajdžanskej kultúre.
náhľad|Pohľad na mestský futbalový štadión - Mehdi Huseynzade

 Šport 
Šport v meste zohráva významnú úlohu v spoločenskom a kultúrnom živote. V meste sídli profesionálny futbalový klub FK Sumqayıt, ktorý hrá najvyššiu azerbajdžanskú ligu.

Okrem futbalu sú v meste rozšírené športy ako basketbal, volejbal, šach a bojové športy, ktoré majú v Azerbajdžane dlhú tradíciu. Mesto má viacero športových škôl a klubov, kde sa vychovávajú mladí športovci. V posledných rokoch sa podporuje aj rekreačný šport, najmä prostredníctvom výstavby moderných športových hál, plavární a fitnescentier.

 Partnerské mestá 

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externe odkazy 
 Oficiálna stránka

Kategória:Mestá v Azerbajdžane