Bereniké II.

Bereniké II. (prezývaná Euergetis –  – „Dobrodejka“;  – Bereniké; * cca 267/266 pred Kr. – † 221 pred Kr.) bola dcéra kyrénskeho kráľa Magasa a kráľovná Egypta z dynastie Ptolemaiovcov. Do dejín vstúpila ako energická panovníčka, olympijská víťazka a postava spojená s astronomickým názvom súhvezdia Vlasy Bereniky.

 Mladosť a dráma v Kyréne 
Bereniké bola jedinou dcérou kráľa Magasa, ktorý ju krátko pred smrťou zasľúbil egyptskému princovi Ptolemaiovi III.. Po Magasovej smrti však jej matka Apama II. dohodu zrušila a povolala macedónskeho princa Démétria Pekného. Ten si však začal milostný pomer so svojou svokrou Apamou. Mladá Bereniké reagovala rázne – nechala manžela zavraždiť priamo v matkinej spálni, pričom sa podľa tradície osobne prizerala práci zabijakov. V roku 246 pred Kr. sa napokon vydala za Ptolemaia III., čím definitívne pripojila Kyrenaiku k Egyptu.

 Vlasy Bereniky 
Keď Ptolemaios III. v roku 246 pred Kr. odišiel do tretej sýrskej vojny (známej aj ako Laodikeina vojna), aby pomstil vraždu svojej sestry, Bereniké obetovala kader svojich vlasov v chráme bohyne Afrodity (stotožňovanej s Arsinoé II.) za jeho bezpečný návrat. Po zmiznutí vlasov astronóm Konón zo Samosu vyhlásil, že ich bohovia preniesli na oblohu ako súhvezdie Vlasy Bereniky. Tento akt mal hlboký náboženský význam – Bereniké sa tým pripodobnila bohyni Isis, ktorá podľa mýtov obetovala svoju kader za boha Osirida.

 Postavenie a kult 
Bereniké II. bola prvou ptolemaiovskou kráľovnou, ktorá používala plnú egyptskú panovnícku titulatúru a v chrámoch (napr. v Karnaku) bola zobrazovaná ako rovnocenná partnerka kráľa. Spolu s manželom boli uctievaní ako „bohovia dobrodejovia“ (starogr. Theoí Euergétaí). V roku 2010 bol v Alexandrii objavený chrám zasvätený pravdepodobne práve Berenike, v ktorom sa našlo množstvo sošiek mačiek spojených s bohyňou Bastet.

 Športové úspechy 
Preslávila sa ako majiteľka víťazných záprahov. Na olympijských hrách (pravdepodobne 248 pred Kr.) a na nemejských hrách zvíťazila v pretekoch vozov ( tethrippon). Jej úspechy oslávil dvorný básnik Kallimachos z Kyrény.

 Smrť 
Po smrti manželka vládla krátko so svojím synom Ptolemaiom IV.. Ten ju však v roku 221 pred Kr. nechal otráviť, pretože uprednostňovala jeho mladšieho brata Magasa.

 Referencie 

 Pozri aj 
 Ptolemaiovci
 Vlasy Bereniky
 Kyrenaika

Kategória:Kráľovné (panovníčky)
Kategória:Ptolemaiovci