Lipa (partizánsky oddiel)

Partizánsky oddiel Lipa bol partizánsky oddiel vytvorený zo skupiny zorganizovanej Jánom Demkom na východnom Slovensku v októbri 1943. K skupine sa pridali sovietski utečenci z nemeckých zajateckých táborov. Oddiel sa v auguste pripojil v Čergove k partizánskemu oddielu Kvitinského a po jeho preformovaní na brigády sa stal súčasťou partizánskej brigády Klementa Gottwalda. Pri obrane partizánskeho rajónu v Čergove bol oddiel začiatkom septembra rozbitý. 10. októbra bol oddiel znovu sformovaný V. Plachtom v počte 34 členov a postupne narástol v januári 1945 na 151 príslušníkov. Oddiel pôsobil v Čergove a v Slanských vrchoch a s Červenou armádou sa spojil 26. januára 1945 v Slanských vrchoch.

História oddielu
Základ tvorila partizánska skupina Jána Demku, formovaná od roku 1943 z miestnych antifašistov. Postupne sa k nej pripojili sovietski utečenci z nemeckých táborov. Komisárom bol Andrej Ďurík a náčelník štábu Michal Kačmár. V auguste 1944 sa pripojila v Čergove ku Kvitinského partizánskej brigáde Klement Gottwald.   a rozrástla sa na oddiel. Jeho veliteľom sa stal Ján Demko, komisárom V. Plachta. 

Oddiel sa začiatkom septembra zúčastnil bojov na obranu partizánskeho rajónu v Čergove, pri ktorých bol fakticky rozbitý. Kvitinského brigáda sa na rozkaz Ukrajinského štábu partizánskeho hnutia presúvala na stredné Slovensko. Oddiel Lipa bol zanechaný v Čergove a podľa hlásenia mal 15. septembru 1944 na svojom bojovom účte spálený jeden most v dĺžke 20 m a zo zálohy zničené 1 nemecké auto.

V. Plachta so svojou skupinou zloženou z bývalých príslušníkov východoslovenských divízií a dobrovoľníkov z radov obyvateľstva zorganizoval 10. októbra 1944 nový samostatný rovnomenný oddiel, stal sa jeho veliteľom. Zástupcom veliteľa bol npor. A. Pšenička. Oddiel mal 2 roty (veliteľom slovenskej bol npor. P. Pavelka, veliteľom ruskej kpt. Ivanov), pri vzniku 34, v novembri 1944 58, v januári 1945 151 príslušníkov. K oddielu Lipa sa pripojili vojaci sovietskeho 1. gardového jazdeckého zboru gen. Baranova, ktorí sa prebojovali z nemeckého obkľúčenia (zbor 13. septembra počas Karpatskoduklianskej operácie prenikol do nemeckého tyla, no bol obkľúčený, asi 2 týždne ešte vzdoroval a potom sa jeho zbytky spojili s oddielom Lipa), slovenskí príslušníci oddielu Belov-Kovalenko. 

24. októbra 1944 Kvitinskij vydal oddielu rozkaz:

Oddiel pôsobil v Čergove v priestore LenartovLivovKrížeHervartov a v Slanských vrchoch. Asi 300400 metrov od Livova boli lesníkom Jozef Marcinek za pomoci Vasila Švedu a ďalších 10 antifašistov postavené 2 drevené bunkre, v ktorých bola prevádzkovaná tajná partizánska nemocnica 8. decembra 1944 prešlo 23 sovietskych príslušníkov oddielu do sovietskeho partizánskeho zväzku Čapajev. 26. januára 1945 sa oddiel v Slanských vrchoch spojil s postupujúcou Červenou armádou.

Podľa záverečnej správy oddiel vyradil 25 km telefónneho a telegrafného vedenia, zničil 7 nákladných a 1 osobné auto, dva obrnené transportéry, podpálil 4 drevené mosty, vykoľajil 5 vlakov, zlikvidoval 74 nemeckých vojakov a zajal a odovzdal Červenej armády 2 dôstojníkov SS. 

 V literatúre
Veliteľ brigády Kvitinskij bol autorom memoárov „Front bez tylu“ (Kyjev, 1971) a „Partizánske Tatry“, ktoré opisujú aj históriu partizánskeho oddielu Lipa.

 Poznámky 

Referencie

Lipa
Lipa