Moloch tŕnitý

Moloch tŕnitý () je austrálska jašterica z čeľade agamovitých. Vďaka jeho divnému a trochu hrozivému vzhľadu si vyslúžil meno: Moloch, známy z biblie, bol strašný démon, ktorý sa živil malými deťmi. Skutočný moloch je však úplne neškodný a živí sa iba mravcami.

Je to jediný zástupca rodu moloch.

 Výskyt a rozšírenie 
Moloch tŕnitý žije v piesočnatých púšťach a suchých planinách južnej, strednej a západnej Austrálie.

 Popis 
Moloch tŕnitý môže byť dlhý až 21 cm (vrátane chvosta) a ťažký 33 až 88 g. Samice sú väčšie ako samce. Telo je široké a sploštené a je pokryté zvislými šupinami, vyčnievajúcimi ako tŕne. Na oboch stranách hlavy sa nachádzajú dve ostne väčšie ako ostatné a sú vztýčené ako rohy. Gombíkový výrastok na tyle jašterice zrejme slúži ako „falošná hlava“ na oklamanie predátorov. Má schopnosť meniť farbu, v teple, alebo ak je aktívny, je moloch svetlo žltý alebo okrový s červenavými škvrnami a v chlade, alebo ak je moloch vyľakaný je tmavší.

Má kožu pokrytú hydroskopickými ryhami, ktoré vedú priamo do kútikov úst. Rosa, ktorá kondenzuje na jeho chrbte, mu potom steká priamo do jeho papule.

Vzhľadom sa moloch podobá severoamerickému ropušníkovi (Phrynosoma sp.), ktorí žije podobným spôsobom života, ktorý ale patrí do čeľade leguánovitých a nie je príbuzný molocha.

 Spôsob života 
Aktívny je počas dňa, na jar a na jeseň. Zimu a najhorúcejšie letné mesiace prespia vo vyhrabaných norách. Pohybujú sa pomaly a trhane. Studené noci a horúce poludnie prečkáva v úkryte, zvyšok dňa potom trávi hľadaním potravy.

 Strava 
Moloch tŕnitý sa živý najmä mravcami, hlavne rodu Iridomyrmex, pričom ich väčšinou zjedia tisícky za deň. Chytá ich krátkym, lepkavým jazykom.

 Rozmnožovanie 
V auguste a septembri, opúšťajú svoje územie a vydávajú sa na dlhé cesty za ostatnými jedincami svojho druhu. Samice molochov kladú tri až desať vajec do nory hlbokej asi 30 cm. Vajíčka sa vyliahnu približne po troch až štyroch mesiacoch.

 Sebaobrana 
Je pokrytý tvrdými a pomerne ostrými tŕňmi, vďaka čomu predátorom sťažuje prehĺtanie. V nebezpečenstve zasunie hlavu medzi predné končatiny a predátorovi ponúka na útok len falošnú hlavu, taktiež sa vie nafúknuť vzduchom. Napriek tomu ho v prírode lovia varany a dravé vtáky.

 Galéria 

 Iné projekty 


 Zdroje 

Kategória:Agamovité
Kategória:Najmenej ohrozené druhy