Maliar Talóa

Maliar Talóa je konvenčné meno atického červenofigúrového maliara váz, činného približne v rokoch 420 až 390 pred Kr.

Maliar Talóa, atický maliar červenofifúrových váz z obdobia neskorej klasiky, nástupca Meidiovho maliara a Maliara dinosu, je pomenovaný po vzácnom zobrazení umierajúceho bronzového obra Talóa, zdobiaceho červenofigúrový volútový kratér, uložený v zbierke M. Jatta v Ruve (Museo Archeologico Nazionale Jatta 1501). Maliar Talóa zdobil výlučne veľké vázy. Okrem kratéra z Ruve sa mu pripisujú aj fragmenty kratéra v Los Angeles, veľký fragment krátera v Aténach, fragmentárny podstavec vázy lebes gamikos (typu 1) v New Yorku a fragmenty loutroforu v Amsterdame (so scénou boja medzi jazdcami – Allard Pierson Museum 247).Lucia Guerrini: Enciclopedia dell’Arte Antica, Classica e Orientale, Roma 1959, Treccani, TALOS, Pittore di 

Je autorom menej zobrazovaných mytologických scén: svadby Thésea a Heleny, hostiny Dionýza a Héfaista vo viničnom altánku, apoteózy Herakla. Jeho mohutné postavy sú tvarované obrazovo, hlavy často v trojštvrťovom pohľade, farebný efekt je umocnený žltou a bielou farbou. Odev vykazuje prepracované záhyby a detailné vzory. Husté priestorové kompozície a jeho maliarsky štýl zobrazovania postáv naznačujú, že sa inšpiroval maľbami na doskách (obrazmi na veľkých vybielených drevených doskách, zavesených zvyčajne vo vnútri verejných budov) a nástennými maľbami.

Atický červenofigúrový volútový kratér z Ruve (na strane A) zobrazuje umierajúceho obra Talóa, ktorého pri páde držia zozadu jazdci na koňoch Kastor a Polydeukes. Médea v orientálnom odeve stojí vľavo a drží v ruke košík (alebo vrece) s magickými elixírmi, vpravo pozorujú túto scénu Poseidón so svojím trojzubcom a Amfitrité. Takéto honosné volútové kratéry, vyrobené aténskymi hrnčiarmi a maliarmi, sa dobre predávali v Itálii, pretože tam boli obľúbeným obetným darom do hrobov.

 Referencie 


 Iné projekty 


Kategória:Maliari starovekého Grécka