Masoretský text

Masoretský text alebo masoretický text (značka MT, TM, 𝕸) je hebrejský text Starého zákona, ktorého konsonantnú predlohu neskôr doplnili masorou tiberiadskej školy.

V najširšom význame je to: „akýkoľvek text hebrejskej Biblie, ktorý vznikol činnosťou učencov známych ako masoreti alebo kópia takéhoto textu“.V užšom význame (ktorý je bežne používaný): „štandardný text hebrejskej Biblie, ktorý je odvodený z tradície tiberiadskej masory“.

Takýto text pozostáva z troch hlavných častí:
 konsonantný text
 punktácia (znaky pre samohlásky)
 prízvuky
Väčšina rukopisov ešte obsahuje štvrtú časť: (v istom rozsahu) poznámky masory.

Prvý stupeň k vzniku masoretského textu bolo ustálenie konsonantného textu, ktoré trvalo asi 500 rokov a bolo ukončené na konci 1. storočia po Kr.

Po nej nasledovalo (omnoho zložitejšia) štandardizácia punktácie, kde masoreti (od. 5. storočia) začali označovať spoluhlásky v hebrejskom texte znamienkami, ktoré umiestňovali nad a pod jednotlivé písmená. Väčšinou sú tieto znamienka bodky (), preto sa hovorí o punktácii. Existujú tri systémy: babylonský, palestínsky a tiberiadský. Presadil sa najmladší a najrozvinutejší tiberiadský systém.

Prízvuky sú znamienka na slovách biblického textu, ktoré slúžia na kantiláciu (spevný prednes textu v liturgii) a rozdeľovanie slov. Vznikli v 8.11. storočí, no odrážajú staršiu tradíciu. Podľa Ernesta Revella vznikli medzi rokmi 500700.

Posledná časť masoretského textu sú poznámky masory na okrajoch (masora v užšom zmysle). Tá „obsahuje návrhy niektorých zmien a opráv, ktoré masoreti úplne moderným spôsobom neuskutočnili priamo v texte, ale rozlíšiteľnou formou v komentári. Je tu tiež množstvo štatistických údajov (počet výskytov rôznych tvarov a miesta ich výskytu) a informácie, ktoré dovoľujú pisárovi uskutočniť kontrolu správnosti nového exemplára (počet slov danej biblickej knihy, ktoré slovo stojí uprostred textu a i.).“ Napr. k Gn 1,1 je uvedený počet výskytov slova „berešit“ (päť; berešit znamená počiatok/na počiatku a je to hebrejský názov Prvej knihy Mojžišovej), informáciu, že trikrát je to na začiatku verša a ďalej uvádza zoznam týchto miest

Významné rukopisy masoretského textu sú Aleppský a Leningradský kódex.

Medzi významné kritické edície Starého zákona podľa masoretského textu patria: Biblia Hebraica Stuttgartensia, Biblia Hebraica a Biblia Polyglotta Matritensia.

 Referencie 

 ֿĎalšia literatúra 




 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Masora, masoreti. In: Encyklopedický biblický slovník
 Bibeltext / Textkritik (AT). In: Das wissenschaftliche Bibellexikon im Internet

Kategória:Starý zákon
Kategória:Tanach
Kategória:Dejiny Židov