Coghillov maliar

Coghillov maliar je konvenčné meno atického maliara červenofigúrových váz, pôsobiaceho približne v tretej štvrtine 5. storočia pred Kr.

Coghillov maliar patrí do Polygnótovej skupiny vázových maliarov, ktorí tvorili v rokoch 450 až 420 pred Kr. Jeho meno britský historik umenia John Beazley odvodil od mena prvého známeho majiteľa (patrila zberateľovi sirovi Johnovi Coghillovi), jeho rukou zdobeného červenofigúrového kalichového kratéra, dnes vystaveného v lisabonskom múzeu (Calouste Gulbenkian Museum 682 ). Beazley mu na základe maliarskeho štýlu (blízkeho Maliarovi Pélea) pripísal len dve ďalšie vázy, obe hydrie.

Lisabonský kratér, objavený neďaleko Agrigenta, datovaný do rokov 440 až 430 pred Kr., sa vyznačuje výzdobou v dvoch horizontálnych registroch, oddelených pásom s „vajíčkovým“ vzorom. V hornom registri je zobrazený výjav únosu Leukipovien, obľúbený námet starovekých umelcov, ktorý sa zachoval na deviatich vázových maľbách, poväčšine z 5. stor. pred Kr. Predpokladalo sa, že niektoré maľby na vázach boli odvodené zo slávneho obrazu od Polygnóta v Aténach, ktorý spomína, ale neopisuje Pausanias (P. 1. 18. 1). V strede, na oboch stranách tejto vázy, je zobrazená kvadriga poháňaná jedným z Dioskúrov, ktorý na nej unáša jednu z Leukippových dcér. V dolnom registri je na oboch stranách nádoby zobrazená skupina menád a satyrov .

Jeho červenofigúrová hydria, uložená v londýnskom múzeu (British Museum E 170), zobrazuje Apolóna prenasledujúceho ženu. Na fragmente hydrie z Neapola (Museo Archeologico Nazionale 86309) tento umelec zrejme zobrazil „východ Slnka“. Personifikovaná ženská postava tu riadi dvojzáprahový voz, zatiaľ čo po oboch stranách sú zobrazené podobne personifikované skupiny postáv, možno hviezd; niektoré z týchto postáv a koní je okrídlených.

 Referencie 

Kategória:Maliari starovekého Grécka