Rezá Šáh Pahlaví

Rezá Šáh Pahlaví (rodený Rezá Chán; * 15. marec 1878, Alašt, Savadkúh, Irán – † 26. júl 1944, Johannesburg, Juhoafrická únia) bol iránsky šáh, ktorý vládol v rokoch 1925 až 1941. Predtým pôsobil ako dôstojník v kozáckej brigáde. Založil dynastiu Pahlavíovcov, poslednú panovnícku dynastiu, ktorá vládla v Iráne až do roku 1979.

 Detstvo a mladosť 
Pahlaví sa narodil 15. marca 1878 v dedine Alašt v iránskej provincii Mazandarán v okrese Savadkúh do rodiny vojenského dôstojníka Abbasa Aliho Chána. Jeho otec zomrel iba 6 mesiacov po jeho narodení. Vdova Núš Afarín sa spolu so synom presťahovala do Teheránu, kde žili skôr v chudých pomeroch. V roku 1892, keď mal pätnásť rokov, vstúpil do kozáckej brigády, ktorú v Iráne sformovalo cárske Rusko, čím sa začala jeho vojenská kariéra.

 Vojenská kariéra a vzostup k moci 
Pahlaví dosiahol rýchly kariérny postup: z obyčajného vojaka sa vypracoval na dôstojníka a v roku 1919 sa stal zástupcom veliteľa kozáckej brigády s hodnosťou plukovníka (vrchné velenie vtedy stále ešte bolo v rukách Rusov). 

Rovnako ako iní Iránci bol aj Pahlaví nespokojný s vtedajším stavom Iránu. V zemi, napriek jej tisícročnej histórii a kultúre, neexistovala silná ústredná vláda, chýbala moderná infraštruktúra, súdnictvo ovládali dve koloniálne mocnosti, Rusko a Spojené kráľovstvo, ktoré súperili o zónu vplyvu v jednotlivých regiónoch. Pre Pahlavího bolo dôležité, že si pomerne skoro získal podporu Spojeného kráľovstva, ktorá si popri tradičných snahách o hegemóniu v oblasti nepriala expanziu ruských boľševikov. Schopný a protikomunisticky orientovaný dôstojník Pahlaví sa javil ako vítaný spojenec.

S podporou Britov začal Pahlaví na začiatku roku 1921 pripravovať štátny prevrat. Jeho kavaléria vtedy nemala viac než 2500 mužov, no boli to jednotky dobre vycvičené a postačujúce k plánovanému účelu. Dňa 21. februara vstúpil Pahlaví na čele kozákov do Teheránu, donútil predsedu vlády k rezignácii a sám sa dal šáhom Ahmadom menovať za generála a ministra vojny. Od tej chvíle mal rozhodujúci vplyv na vládne záležitosti. 

Rezovým vzorom bol Mustafa Kemal Atatürk, ktorý začal s radikálnou premenou Turecka, a preferovanou formou štátneho zriadenia bola republika. Dňa 26. októbra 1923 Pahlaví v tejto súvislosti prevzal úrad predsedu vlády a šáhovi navrhol, „aby robil to, čo by robil najradšej“.  Ahmad Šáh ešte v ten deň odcestoval do Európy. O pol roka neskôr, 21. marca, Pahlaví predniesol pred parlamentom svoje predstavy o budúcnosti Iránu – Iránskej republiky.

Stretnutie s šiitskym klérom 1. apríla v meste Qom znamenalo pre Pahlavího veľké sklamanie. Klérus odmietal republiku a trval len na monarchistickej forme vlády. To bola vážna prekážka pre plánované zosadenie vládnucej dynastie. Pahlaví však zašiel už príliš ďaleko a tak mu nezostávalo nič iné, než sa usilovať o titul šáha. Dňa 29. októbra 1925 rozhodol parlament o odvolaní vládnucej dynastie Kadžarovcov a dňa 12. decembra parlament zvolil za šáha Rezu Chána Pahlavího.

 Rodina 
Pahlaví počas svojho života uzavrel celkovo štyri manželstvá. V roku 1895 sa oženil so svojou sesternicou Maryam Chánum, s ktorou zotrval v manželstve až do jej smrti v roku 1906. V roku 1916 uzavrel manželstvo s Tádž ol-Molúk, ktorá sa neskôr stala jeho hlavnou manželkou. V roku 1922 sa oženil s Turán Soľajmání, príslušníčkou dynastie Kadžárovcov, a napokon uzavrel v roku 1923 manželstvo aj s Esmat Dowlatšáhí, ktorá taktiež pochádzala z rodu Kadžárovcov.

Z manželstva s Marjam Chanúmovou mal Rezá dcéru Hamdam Saltaneovú (* 23. február 1904; † 1992); z manželstva s Tádž ol-Molúkovou dcéru Šams (* 18. október 1917;† 1996), dvojčatá Mohammada Rezu a Ašrafa (* 26. október 1919) a syna Alího Rezu (* 1. apríla 1922; † 26. októbra 1954); z manželstva s Túrán syna Gholáma Rezu (* 15. mája 1923; † 7. mája 2017 ); z manželstva s Esmat Dowlatshahi synov Abdola Rezu (* 7. jún 1924; † 2004), Ahmada Rezu (* 21. august 1925; † 1981), Mahmúda Rezu (* 4. október 1926; † 2001) a Hámida Rezu (* 4. júl 1932; † 1992) a dcéru Fátimu (* 4. október 1928; † 1987).

Potomkov Túrán a Esmat neskôr Pahlavího syn, Muhammad Rezá Pahlaví, vylúčil z následníctva.

 Referencie 

Kategória:Iránski politici
Kategória:Vládcovia Iránu
Kategória:Predsedovia vlády Iránu
Kategória:Iránske vojenské osobnosti
Kategória:Iránski generáli
Kategória:Antikomunisti
Kategória:Nacionalisti
Kategória:Panovníci, ktorí abdikovali