Chełmnské právo

Chełmnské právo (, , ) bolo variantou magdeburského práva a označovalo typ stredovekého mestského práva pomenované po meste Chełmno.

Bolo zavedené 28. decembra 1233 v štáte Rádu nemeckých rytierov veľmajstrom Hermannom von Salzom a Hermannom Balkom, v čase keď mestá Toruň  a Chełmno (Kulm) dostali nemecké mestské právo, najmä ako modifikáciu magdeburských práv. Pôvodný dokument (Kulmer Handfeste) pomenovaný podľa mesta, v ktorom bol podpísaný (Chełmno), sa stratil v roku 1244, keď radnica vyhorela pri útoku vojvodu z Pomoranska Świętopełka II. Obnovená listina z 1. októbra 1251 bola založená na kópii v Toruni, ale práva boli obmedzené. Radnica v Chełmne bola do roku 1458 sídlom vyššieho súdu chelmnského práva. Podľa príkazu Kazimíra IV. bolo právo platné od roku 1476 pre všetkých obyvateľov Kráľovského Pruska (tiež šľachtu).

V území Varmia v počiatočnom období kolonizácie a na východných okrajoch biskupského domínia (viac ohrozeného na nájazdy Litovcov) bola pôda dávaná pruskému obyvateľstvu a boli tak zakladané „služobné dediny“ na pruských právach. Obyčajne takéto dary boli len neveľké – niekoľko akrov (menšie ako v prípade nájomných vsí na chelmnských právach). Obyvatelia obcí s pruskými právami mali povinnosť vojenskej služby, a tiež platili neveľké činže (6 denárov chelmnských a plužné). Až za takýmto ochranným pásom služobných obcí s pruskými právami bola vykonávaná kolonizačná akcia, pri ktorej boli zakladané nájomné dediny s chelmnskými právami. S postupom času bol v novo založenej dedine s chelmnskými právami vyznačovaný služobný majetok na pruských právach. Vlastníci majetkov s pruskými právami (pruská dedina, pruský dvor) vo varmskom domíniu stanovili kmeň zbrojnej sily biskupa.

Na chelmnskom práve jedna zbrojná služba pripadala na 20-40 włók zeme, na pruskom práve jedna zbrojná služba pripadala na 2-4 włoky. Pruské právo dopúšťalo dedičstvo iba synom, zatiaľ čo podľa právach chelmnských dedili aj dcéry a príbuzní v pobočnej línii. Pre osadníkov bolo výhodnejšie lokovanie dediny na práve chelmnskom (menšie vojenské zaťaženie a väčšie práva dedenia). V 15. a 16. storočí po vyľudnení mnohých obcí na Varmii v období opätovnej kolonizácie vsí (zvlášť poľským obyvateľstvom z chlumenska a severného Mazovska), boli dediny zakladané na právach magdeburských, ktoré sa líšili od práv chlumenských tým, že dopúšťali dedičstvo iba v mužstve líniu (ak nebol mužský potomok, vlastníctvo sa vracalo v prípade Varmie biskupovi). V kniežacom Prusku boli chelmnské práva zrušené landrechtom v roku 1620. V kráľovskom Prusku platilo až do delenia Poľska. Chelmnské práva dávali veľké výhody a zaisťovali mnohé slobody, spočiatku boli okrem iného nástrojom na stiahnutie nemeckých osadníkov na krajiny rádu križiakov. Prekračovanie týchto práv bolo jedným z hlavných dôvodov vzniku Pruského spolku a jeho následnom vzdaní sa Poľsku, čím roku 1466 Poľsko získalo prístup k moru.

Tento typ práva bol väčšinou udeľovaný Rádom nemeckých rytierov mestám v rámci ich štátu a susedným Mazovským kniežatstvom, ale aj inde v Poľsku a Litve. Právo zaviedlo množstvo výhod pre obyvateľov oproti magdeburským právam, vrátane práva voliť miestneho sudcu a práva na dedičstvo pre potomkov oboch pohlaví. Od 13. do 18. storočia získalo právo prinajmenšom 224 miest. Okrem toho bolo chełmnské právo rozšírené, nezávisle od rytierov, na väčší súbor zákonov s názvom Alter Kulm.

Počas druhej svetovej vojny bola listina z roku 1251 ukradnutá nemeckými okupantmi zo staromestskej radnice v Toruni, ale po vojne bola vrátená Poľsku. Od roku 1959 sa uchováva v Štátnom archíve v Toruni. Je uvedený na poľskom národnom zozname pamäti sveta, ktorý zahŕňa kandidátov na medzinárodný register.

 Mestá 
náhľad|Varšava, najväčšie mesto, ktoré získalo chełmnské právo, ktorého staré mesto je zapísané na zozname svetového dedičstva UNESCO a je Historickým monumentom Poľska
Mestá, ktoré získali chełmnské právo sa v súčasnosti nachádzajú väčšinou v severnom a strednom Poľsku, v historických regiónoch Ziemia dobrzyńska, Krajna, Kujavsko, Mazursko, Mazovsko, Podlasko, Pomoransko, Powiśle, Warmia, niektoré v južnom Poľsku (Malopoľsko), v Litve a Rusku (Kaliningradská oblasť). Najväčšie sú poľské hlavné mesto Varšava, veľké mestá na najdlhšej poľskej rieke Visla Płock, Toruň a Grudziądz, hlavné prístavné mestá Gdansk, Kaliningrad a Klaipėda, plus Olsztyn.

Historické centrá miest Toruň a Varšava sú zapísané na zozname svetového dedičstva UNESCO historické centrá miest Chełmno, Gdansk a Tykocin a hlavné dominanty miest Czerwińsk nad Wisłą, Grudziądz, Kwidzyn, Lidzbark Warmiński, Malbork, Olsztyn, Płock a Pułtusk sú uvedené ako historické monumenty Poľska.

 Implementácia v mestách a obciach 
náhľad|Staré mesto mesta Toruň, svetové dedičstvo UNESCO a Historický monument Poľska
náhľad|Gotické opevnenia Grudziądz, Historický monument Poľska

 Prusko (štát Rádu nemeckých rytierov) 
 Chełmno – 1233
 Toruň – 1233
 Kwidzyn – 1233
 Radzyń Chełmiński – 1234
 Königsberg (Kaliningrad) – 1286
 Malbork – 1286
 Dzierzgoń – 1288
 Grudziądz – 1291
 Tolkmicko – 1296
 Gniew – 1297
 Pasłęk – 1297
 Nowe – 1301
 Święta Siekierka (Mamonovo) – 1301
 Iława – 1305
 Zalewo – 1305 alebo 1320 alebo 1334náhľad|Staré mesto Olsztyn s gotickým zámkom Olsztyn, Historický monument Poľskanáhľad|Hrad Malbork, svetové dedičstvo UNESCO a Historický monument Poľska
 Łasin – 1306
 Lidzbark Warmiński – 1308
 Pieniężno – 1312
 Kornevo – 1313
 Orneta – 1313
 Susz – asi 1314
 Slavskoye – 1315náhľad|Mesto Gdansk, Historický monument Poľska
 náhľad|Katedrálny vrch v Płocku s hradom a katedrálou, Historický monument Poľskanáhľad|Goticko-barokový hradný a palácový komplex v Lidzbarku Warmiński, Historický monument PoľskaBrodnica – 1317
 Skarszewy – 1320
 Lubawa – 1326
 Dąbrówno – 1326
 Morąg – 1327
 Młynary – asi 1327 or 1338
 Dobre Miasto – 1329
 Ostróda – 1329
 Prabuty – 1330
 Kisielice – 1331
 Biskupiec Pomorski – 1331
 Wąbrzeźno – asi 1331
 Bartoszyce – 1332
 Miłomłyn – 1335
 Górowo Iławeckie – 1335
 Pravdinsk – 1335
 Znamensk – asi 1335
 Reszel – 1337
 Świecie – 1338
 Jeziorany – 1338
 Lębork – 1341
 Gdansk – 1343
 Działdowo – 1344
 Bytów – 1346
 Tuchola – 1346
 Olsztyn – 1348
 Człuchów – 1348
 Starogard – 1348
 Puck – 1348
 Sępopol – 1351
 Nowe Miasto Lubawskie – 1353
 Debrzno – 1354
 Kętrzyn – 1357
 Łeba – 1357
 Olsztynek – 1359
 Barczewo – 1364
 Tczew – medzi rokmi 1364 a 1383
 Nidzica – 1381
 Biały Bór – 1382 alebo 1395
 Bisztynek – 1385
 Pasym – 1386
 Biskupiec – 1395
 Czarne – 1395
 Kościerzyna – 1398
 Zheleznodorozhny – 1398
 Druzhba – 1400
 Domnovo – 1400
 Bobrowniki – 1403
 Srokowo – 1405
 Krylovo – 1407
 Mrągowo – asi 1407
 Sztum – 1416
 Ełk – 1445
 Klaipėda – 1475
 Sovietsk – 1552
 Olecko – 1560
 Gołdap – 1570
 Węgorzewo – 1571
 Čerňachovsk – 1583
 Bagrationovsk – 1585
 Giżycko – 1623
 Barciany – 1628
 Polessk – 1642
 Pisz – 1645

 Mazovské kniežatstvo 
 Płock – 1237
 Pułtusk – 1257
 Gąbin – 1322 alebo skôr
 Varšava – 1334
 Rawa – medzi rokmi 1345 a 1350
 Bodzanów – 1351
 Zaździerz – 1356
 Bielsk – 1373
 Ostrołęka – 1373 alebo 1427
 Nowy Dwór Mazowiecki – 1374
 Magnuszew – 1377
 Różan – 1378
 Błonie – 1380
 Gostynin – 1382
 Goszczyn – 1382 alebo 1386
 Szreńsk – 1383
 Kuczbork – 1384
 Sochocin – 1385
 Czersk – 1386
 Nasielsk – 1386
 Wyszogród – 1398
 Ciechanów – 1400
 Radzanów – 1400
 Nowe Miasto nad Pilicą – 1400
 Płońsk – asi 1400
 Bieżuń – 1406
 Budziszewice – 1407
 Serock – 1417 alebo 1425
 Łomża – 1418
 Grójec – 1419
 Nowe Miasto – 1420
 Latowicz – 1420 alebo 1423
 Mińsk Mazowiecki – asi 1420
 Liw – 1421
 Maków Mazowiecki – 1421
 Janowo – 1421
 Czerwińsk nad Wisłą – 1422
 Garwolin – 1423
 Kolno – 1425
 Tykocin – 1425
 Raciąż – 1425
 Przasnysz – 1427
 Głowno – 1427
 Mława – 1429
 Piaseczno – 1429
 Zambrów – 1430 alebo skôr
 Nur – 1434
 Sochaczew – 1434
 Ostrów Mazowiecka – 1434
 Nowogród – 1434
 Wizna – 1435
 Wąsosz – 1436
 Mszczonów – 1437
 Osmolin – 1439
 Mielnik – 1440
 Bielsk Podlaski – 1440
 Węgrów – 1441
 Głowaczów – 1445
 Zakroczym – 1448
 Nadarzyn – 1453
 Radziłów – 1466
 Miastków Kościelny – 1472
 Radzymin – 1475
 Brok – 1501
 Wyszków – 1502
 Niedzbórz – 1505
 Stanisławów – 1523
 Siennica – 1526
 Zwola Poduchowna – 1526

 Na iných miestach 
 Rypin – medzi rokmi 1323 a 1326
 Górzno – 1327 alebo 1385
 Lipno – 1349
 Kamień Krajeński – 1359
 Fordon – 1382
 Wadowice – 1430
 Skępe – 1445
 Nieszawa – 1460
 Janów Podlaski – 1465
 Mordy – 1488
 Varniai – 1491
 Mokobody – 1496
 Waniewo – 1510
 Narew – 1514
 Dobrzyń nad Wisłą – 1519
 Bolimów – 1519
 Kowal – 1519
 Kleszczele – 1523
 Grabowo – 1524
 Dobre – 1530
 Goniądz – 1547
 Karczew – 1548
 Seroczyn – 1548
 Osieck – 1558
 Skuodas – 1572
 Wejherowo – 1650
 Korycin – 1671
 Prosperów – 1701
 Biała – 1723

 Zdroj 

Kategória:Právo v zaniknutých štátoch
Kategória:Právo v Nemecku
Kategória:Dejiny práva