Rollo

Rollo (normansky: Rou, Rolloun; staroseversky: Hrólfr; francúzsky: Rollon; † 933), známy aj pod prívlastkom Rollo „Chodec“, bol Viking, ktorý sa ako gróf z Rouenu stal prvým vládcom Normandie, regiónu v dnešnom severnom Francúzsku. Bol vedúcou osobnosťou severských bojovníkov, ktorí si po obliehaní Chartres v roku 911 zaistili trvalé usadenie sa na franskej pôde v údolí dolnej Seiny. Karol III. Prostý, západofranský kráľ, mu v takzvanej zmluve zo Saint-Clair-sur-Epte udelil územia medzi riekou Epte a morom výmenou za to, že súhlasil s ukončením zbojníckych výpadov, prisahal mu vernosť, nábožensky sa obrátil a zaviazal sa brániť ústie Seiny pred ďalšími vikingskými nájazdníkmi.

Rollov život bol opísaný v rozprávaní Duda zo Saint Quentinu. Analyzovali ho európski bádatelia ako W. Vogel, Alexander Bugge a Henri Prentout, ktorí diskutovali o tom, či možno Dudovu správu považovať za historicky presnú. O Rollovom pôvode a živote sa medzi rôznymi bádateľmi vedú rozsiahle diskusie a neexistuje jednoznačný opis toho, čo sa v skutočnosti stalo.

Meno Rollo sa prvýkrát objavuje v listine z roku 918 ako vodca skupiny vikingských osadníkov, ktorý vládol v Normandii najmenej do roku 928. Jeho nástupcom v Normanskom vojvodstve, ktoré založil, sa stal jeho syn Viliam Dlhý meč. Potomkovia Rolla a jeho nasledovníkov sa vďaka miešaniu s pôvodným franským a galsko-rímskym obyvateľstvom krajín, ktoré osídlili, stali známymi ako „Normani“. Po dobytí Anglicka a južnej Itálie a Sicílie v nasledujúcich dvoch storočiach ich potomkovia ovládli Anglicko, veľkú časť Írska, Sicíliu a Antiochiu v 11. až 13. storočí a zanechali po sebe trvalé dedičstvo v dejinách Európy a Blízkeho východu.

 Meno 
V knihe Heimskringla (napísanej v 13. storočí) sa píše, že Rolf Ganger odišiel do Normandie a vládol jej, takže sa všeobecne predpokladá, že Rollo je latinizáciou staroseverského mena Hrólfr, čo je teória, ktorá je podporená podaním mena Hrólfr ako Roluo v Gesta Danorum od Saxa Grammatica. Takisto sa predpokladá, že Rollo môže byť latinizovanou verziou ďalšieho severského mena Hrollaugr.

Francúzsky historik Dudo v 10. storočí vo svojom diele Historia Normannorum uvádza, že Rollo prijal krstné meno Robert. Variant písania Rou sa používa v normanskej francúzskej veršovanej kronike Roman de Rou z 12. storočia, ktorú zostavil Wace na objednávku anglického kráľa Henricha II., Rollovho potomka.

 Pôvod a historiografia 
náhľad|Socha Rolla v nórskom meste Ålesund
Rollo sa narodil v polovici 9. storočia, keďže podľa náhrobku mal osemdesiat rokov, keď v roku 933 zomrel; miesto jeho narodenia sa takmer určite nachádza v oblasti Škandinávie, hoci nie je isté, či bol Dán alebo Nór. Tento nesúlad môže čiastočne vyplývať z toho, že v Európe sa v tom čase indiferentne a zameniteľne používali pojmy ako „Vikingovia“, „Severania“, „Nóri“, „Švédi“, „Dáni“, a podobne (v stredovekých latinských textoch Dani vel Nortmanni znamená „Dáni alebo Severania“).

Najstaršou historickou udalosťou, ktorá sa spája s Rollom, je jeho účasť na čele Vikingov, ktorí v rokoch 885-886 obliehali Paríž, avšak Odo I. ich útok odvrátil.

Z prameňov nie je jasný rok jeho narodenia, ale z jeho aktivít, manželstva, detí a úmrtia možno usudzovať na polovicu 9. storočia.

Medzi životopisnými poznámkami o Rollovi, ktoré koncom 10. storočia napísal klerik Dudo zo Saint-Quentinu, sa uvádza, že Rollo „Dán“ pochádzal z Dácie (zmes latinských názvov pre Dánsko (Dania) a Švédsko (Suecia)) a odtiaľ sa presťahoval na ostrov Scandza. Jeden z Rollových pravnukov a Dudov súčasník bol známy ako Robert Dán. Avšak Dudova Historia Normannorum (alebo Libri III de moribus et actis primorum Normanniae ducum) bola napísaná na objednávku Rollovho vnuka, Richarda I. Normanského, a hoci Dudo mal pravdepodobne prístup k členom rodiny a/alebo iným ľuďom, ktorí si Rolla pamätajú, treba túto skutočnosť zvážiť a porovnať s možnou zaujatosťou textu ako oficiálneho životopisu.

Podľa Duda bol nemenovaný dánsky kráľ znepriatelený s Rollovou rodinou vrátane jeho otca - nemenovaného dánskeho šľachtica - a Rollovho brata Gurima. Po smrti ich otca bol Gurim zabitý a Rollo musel opustiť Dánsko. Zdá sa, že Dudo bol hlavným zdrojom pre Viliama z Jumièges (po roku 1066) a Orderica Vitalisa (začiatok 12. storočia), hoci v oboch textoch sú uvedené ďalšie podrobnosti.

O nórskom pôvode Rolla prvýkrát explicitne prehlásil Goffredo Malaterra (Geoffrey Malaterra), benediktínsky mních a historik z 11. storočia, ktorý napísal: „Rollo odvážne vyplával z Nórska so svojou flotilou na kresťanské pobrežie.“ Podobne aj anglický historik z 12. storočia Viliam z Malmesbury uviedol, že Rollo sa „narodil zo vznešeného rodu medzi Nórmi“.

Kronikár menom Benoît (pravdepodobne Benoît de Sainte-Maure) napísal v polovici 12. storočia v Chronique des ducs de Normandie, že Rollo sa narodil v meste s názvom „Fasge“. Odvtedy sa to rôzne interpretuje ako odkaz na Faxe v Sjællande (Dánsko), Fauske v Sykkylvene (Nórsko) alebo možno na neznámu osadu, ktorá bola odvtedy opustená alebo premenovaná. Tiež zopakoval tvrdenie, že Rollo bol prenasledovaný miestnym vládcom a utiekol odtiaľ na „ostrov Scanza“, čím pravdepodobne myslel Scaniu (švédsky Skåne). Benoît na inom mieste Chronique uvádza, že Rollo je Dán.

Snorri Sturluson stotožnil Rolla s Hrólfom Chodcom (nórsky Göngu-Hrólfr; dánsky Ganger-Hrólf) z islandských ság Heimskringla a Orkneyinga Saga z 13. storočia. Hrólf Chodec bol takto pomenovaný, pretože „bol taký veľký, že ho žiadny kôň neuniesol“. Islandské pramene tvrdia, že Hrólfr pochádzal z Møre v západnom Nórsku koncom 9. storočia a že jeho rodičmi boli nórsky jarl Rognvald Eysteinsson („Rognvald Múdry“) a šľachtičná z Møre menom Hildr Hrólfsdóttir. Tieto tvrdenia však vznikli tri storočia po histórii, ktorú si objednal Rollov vlastný vnuk.

Existujú nepriame dôkazy o príbuzenskom vzťahu medzi Rollom a jeho historickým súčasníkom Ketillom Flatnosom, kráľom Ostrovov - severskej ríše s centrom na západných ostrovoch Škótska. Írske aj islandské zdroje naznačujú, že Rollo ako mladý muž navštívil alebo žil v severnom Škótsku, kde mal dcéru menom Cadlinar (Kaðlín Kathleen). Islandské pramene uvádzajú meno otca Ketilla Flatnoseho ako Björn Grímsson, čo by naznačovalo, že meno starého otca Ketilla Flatnoseho bolo Grim. To by bol obmedzený, onomastický dôkaz o spojení s Rollom, ktorého otec (podľa Richera) sa volal Ketill, pričom Rollo mal (podľa Duda) aj brata menom Gurim - meno pravdepodobne príbuzné s Grim. Okrem toho islandské pramene uvádzajú, že Rollovým rodiskom bolo Møre, odkiaľ mali pochádzať aj predkovia Ketilla Flatnoseho. Neexistujú však žiadne zachované pramene, ktoré by výslovne tvrdili, že ide o súvislosť; Ketill bol v severských spoločnostiach bežným menom, rovnako ako mená ako Gurim/Grim.

 Životopis 
Dudovu kroniku o Rollovi, ktorý sa v roku 876 zmocnil Rouenu, dopĺňa súdobý kronikár Flodoard, ktorý píše, že Robert viedol proti Vikingom kampaň a takmer zrovnal Rouen a ďalšie osady so zemou. Nakoniec im odovzdal „niektoré pobrežné provincie“. Učenci však o tom diskutovali a tvrdili, že Rollo do Galie prišiel až po roku 876, takže táto časová os uvedená v Dudovom diele je nesprávna.

Podľa Duda nadviazal Rollo v Anglicku priateľstvo s kráľom menom „Alstem“. To mnohých historikov mátalo, avšak nedávno bola táto osoba identifikovaná ako Guthrum, dánsky vodca, ktorého Alfréd Veľký pokrstil menom „Athelstan“ a v roku 880 bol uznaný za kráľa Východných Anglov.

Dudo zaznamenal, že keď Rollo násilím ovládol Bayeux, uniesol krásnu Poppu, dcéru Berengera, grófa z Rennes. Oženil sa s ňou a ona mu porodila syna a dediča Viliama Dlhý meč. Jej pôvod je neistý a možno bol dodatočne vymyslený, aby legitimizoval synov rodokmeň, podobne ako mnohé fantazijné genealogické tvrdenia Duda. Mohla pochádzať z ktorejkoľvek krajiny, s ktorou mali Severania kontakt, keďže Dudo je veľmi nespoľahlivý zdroj, ktorý mohol svoju kroniku napísať predovšetkým ako didaktickú pomôcku na výučbu dvorských hodnôt.

Súčasné zmienky o Rollovi sú zriedkavé. V roku 911 Róbert I. Franský, Odov brat, opäť porazil ďalšiu skupinu vikingských bojovníkov v Chartres so svojimi dobre vycvičenými jazdcami. Toto víťazstvo pripravilo pôdu pre Rollov krst a usadenie sa v Normandii. Výmenou za formálne uznanie pozemkov, ktoré vlastnil, Rollo súhlasil s krstom a pomáhal kráľovi pri obrane kráľovstva. Ako bolo zvykom, Rollo prijal krstné meno „Róbert“ po svojom krstnom otcovi Róbertovi I.

Súčasťou dohody mal byť sobáš medzi Rollom a Gizelou, Karolovou dcérou, pravdepodobne jej legitímnym otcom. Keďže Karol sa prvýkrát oženil v roku 907, znamenalo by to, že Gizela mala v čase zmluvy z roku 911, ktorou ju ponúkol za manželku, maximálne 5 rokov. Preto sa špekulovalo, že mohla byť nemanželskou dcérou. Netreba však pochybovať o tom, že išlo o diplomatický sobáš.

Najstaršia zmienka o Rollovi pochádza z roku 918 z listiny Karola III. pre opátstvo, ktorá sa odvoláva na skoršie udelenie finančnej podpory „Normanom zo Seiny“, konkrétne „Rollovi a jeho spoločníkom“ na „ochranu kráľovstva“. Dudo spätne uviedol, že tento akt sa uskutočnil v roku 911 v Saint-Clair-sur-Epte.

Dudo rozpráva humorný príbeh, ktorý sa v iných primárnych zdrojoch nenachádza, o Rollovom sľube vernosti Karolovi III. v rámci zmluvy zo Saint-Clair-sur-Epte. Prítomní biskupi vyzvali Rolla, aby na dôkaz vernosti pobozkal kráľovi nohu. Rollo odmietol so slovami: „Nikdy sa neskloním pred kolenami žiadneho muža a nikomu nebudem bozkávať nohu.“ Namiesto toho Rollo prikázal jednému zo svojich bojovníkov, aby pobozkal kráľovi nohu. Bojovník mu vyhovel tak, že zdvihol kráľovu nohu k ústam, keď kráľ stál, čo „spôsobilo, že kráľ sa prevrátil dozadu“, čo veľmi pobavilo ich sprievod. Po zložení prísahy vernosti Rollo rozdelil územia medzi riekami Epte a Risle medzi svojich náčelníkov a usadil sa de facto v hlavnom meste Rouen.

Rollo zomrel niekedy medzi poslednou Flodoardovou zmienkou z roku 928 a rokom 933.

 Referencie 

 Iné projekty 

 Zdroj 

Kategória:Normandskí vojvodovia
Kategória:Vikingovia
Kategória:Narodenia v 9. storočí
Kategória:Úmrtia v 10. storočí