Altamurský maliar

Altamurský maliar je konvenčné meno atického maliara váz, činného približne v rokoch 470 až 450 pred Kr.

Altamurský maliar je jeden z troch najvýznamnejších klasických vázových maliarov (spolu s Maliarom Niobovcov a Polygnótom). Sir John Beazley ho nazval Altamurským maliarom podľa miesta nálezu (juhotalianskeho mesta Altamura) jednej z jeho váz (volutového kratéra so zobrazením gigantomachie, výjavom obiehajúcim okolo celej nádoby), vystavenej v Britskom múzeu v Londýne (British Museum E 469). Pripisuje sa mu okolo osemdesiat váz, niektoré z najkrajších pochádzajú z nekropol v Spine a Bologni. Zdobil najmä kratéry (asi 40: volútové, kalichové, zvoncové), dinoi (19), stamnoi (8), amfory (3, z nich 2 neck-amfory), pelikai (2), hydriai (7) a oinochoai (12).

Prevažujú u neho mytologické námety, predovšetkým s Triptolemom (4 kalichové kratéry) alebo gigantomachiou. Jeho postavy na vázach zaberajú maximálnu plochu vázy.  Osobný štýl tohto umelca je obzvlášť viditeľný vo fyziognómii jeho postáv: okrúhle brady, oči so zreničkami. V jeho maľbách ešte stále badať archaicky pôsobiace schematické znázornenie. Dekoratívne motívy sú u neho vzácne a sú zhotovené bez zvláštnych inovácií. V mytologických scénach sú jeho postavy dosť statické, ale v niektorých prípadoch, ako napríklad v zobrazení Dionýza a Oinopióna, na zvoncovom kratéri zo Spiny (Museo Archeologico Nazionale 2738, Ferrara) vykazujú istú monumentalitu a naratívnu sviežosť.

Mimoriadne zaujímavý je červenofigúrový kalichový kratér z Viedne (Kunsthistorisches Museum IV 985), na ktorom je podľa vedcov zobrazený jeden z prvých hercov (oblečený za satyra) v predstavení satyrskej drámy Návrat Héfaista na Olymp. Altamurský maliar je takpovediac „starším bratom“ Maliara z Niobovcov. V mnohých ohľadoch pôsobia jeho maľby menej prepracovane, no novoobjavené vázy ukazujú, že bol jedným z najplodnejších novátorov v aténskom Kerameiku a zaujal nezávislejší postoj k veľkoplošnej maľbe ako Maliar z Niobovcov. Na jeho bostonskom červenofigúrovom kalichovom kratéri (Museum of Fine Arts  59.178) sú zobrazené hrôzy plienenia Tróje, scény, ktoré nadväzujú na tradíciu vázového maliarstva, nie na veľkorozmernú maľbu, na ktorej založili svoje slávne verzie námetov Kleofradov maliar a Brygov maliar. Výjavy na tejto váze zachytávajú najznámejšie hrôzy Trójskej vojny, znásilnenie Kassandry Aiasom, vraždu kráľa Priama a jeho vnuka Astyanaxa (syna Hektora) Neoptolemom (synom Achilla), ako aj útek Ainea, praotca Rimanov.



 Referencie 


 Iné projekty 


Kategória:Maliari starovekého Grécka