Rómerov dom

Rómerov dom je historický renesančný meštiansky objekt v Bratislave, hlavnom meste Slovenskej republiky, v ktorej sa narodil Florián František Rómer. Nachádza sa v centre mesta v blízkosti Michalskej veže na Zámočníckej ulici. Pod touto budovou sa nachádza bývalá vínna pivnica so zachovalými klenbami, ktorá sa volala Veľkí Františkáni a v čase svojho fungovania bola známa u Bratislavčanov.

 História 
Vývoj tohto domu je zdokumentovaný a doložený už od stredoveku. Je jedným z pôvodných zachovaných objektov na Zámočníckej ulici v centre Bratislavy. Táto ulica sa radí medzi najstaršie ulice stredovekej Bratislavy. Jej názov bol odvodený od remeselníkov, zámočníkov, ktorí tu bývali a pracovali už v 15. storočí.Plán Michaela Marquarta z roku 1765 (AMB, zbierka máp, inv.č. 1021) publikované ako - Bratislava mapa z roku 1765, Slovenská kartografia, Bratislava 1988.Plán Johanna Leopolda Neydera z roku 1820 (AMB, zbierka máp, inv.č. 1027), publikované ako - Bratislava mapa z roku 1820, Slovenská kartografia, Bratislava 1988.Plán z roku 1897 (mapový archív Geodetického ústavu, Chlumeckého 2, Bratislava)

Stavebno-historický vývoj tohto objektu bol však zložitý a prebiehal vo viacerých etapách. Predpokladá sa, že parcela na Zámočnickej 10, patrila k parcele susedného Mirbachovho paláca, kde dnes sídli Galéria mesta Bratislavy. V tom období ešte pozemok nebol zastavaný a tvoril akýsi hospodársky dvor susedného objektu.

V 16. storočí vznikla na tomto mieste stavba prízemného dlhého a úzkeho objektu, ktorý bol podpivničený. K veľkému rozšíreniu rannorenesačného domu došlo v prvej polovici 17. storočia. Boli dostavané všetky krídla objektu, vznikol zalomený prejazd a dom nadobudol pôdorys v tvare písmena U. Dom bol zvýšený o jedno podlažie. V tomto storočí boli osadené šambrány okien (dekoračné prvky na orámovanie okien), bol upravený hlavný vstup do objektu – kamenný portál s odrazníkmi a fasáda, ktorá bola vytvorená sivo-čiernym kvádrovaním.

Cez vchod sa dostaneme do podjazdu, z ktorého sa vstupovalo do jednotlivých častí domu, napr. na II. nadzemné podlažie a do priestorov s klenbovými stropmi (mnohé sa narušili v 18. storočí počas zemetrasenia). Zostal tu zamurovaný portál aj s drevenými dverami do pivnice. Na druhom nadzemnom podlaží bola prirobená pavlač, cez ktorú sa vstupovalo do bytových priestorov. Ďalej zostal zachovaný strešný nákladný vikier so zachovaným zvyškom kladkového trámu.

Ďalšou miestnosťou je tzv. Rómerova izba, kde sa, podľa historika Petra Budaya, mohol Florián František Rómer narodiť, pretože jeho rodina zrejme obývala túto časť domu.Federmayer, F.: Rody starého Prešporka, MONADA atelier s.r.o. Bratislava, 2003Ortvay T.: Geschichte der Stadt Pressburg, Pressburg 1892-1903

Vzácnym v tejto miestnosti je drevený barokový trámový strop. Na základe výsledkov dendrochronologického výskumu (výrub v roku 1714, 1716) je možné zhotovenie stropu datovať približne do 1. tretiny 18. storočia. Strop bol zhotovený zo smrekového dreva.

 Pivnice v Rómerovom dome 
Pivničné priestory sa rozkladajú pod celým trojkrídlovým dvojpodlažným objektom v tvare písmena „U“ a sú dvojúrovňové. Pivničné priestory prvého podzemného podlažia sú prístupné z prvého nadzemného podlažia točitým schodiskom, pozostávajú z dvoch miestností a jedného menšieho vstupného priestoru a sú zaklenuté tehlovými valenými klenbami s omietkou. Pivnice druhého podzemného podlažia sú priechodné, radené za sebou, tehlové murivo stien a klenieb je bez omietnutia. Začiatkom 20. storočia Rómerov dom vlastnila rodina Zimmermanovcov, ktorí tu prevádzkovali vínnu viechu. V roku 2013 darovali potomkovia tejto rodiny, žijúci v Rakúsku Národnému trustu historické snímky, ktoré sú vystavené. Rómerov dom bol však spätý s vínom naďalej a v 70. a 80. rokoch 20. storočia tú sídlila veľmi známa vináreň Veľkí Františkáni, ktorá bola otvorená až do roku 2010.

 Galéria 

 Referencie 

 Literatúra 
 Federmayer, F.: Rody starého Prešporka, MONADA atelier s.r.o., Bratislava, 2003
 Holák, J.: Topografia historického jadra Bratislavy v 18. storočí. Spisy mestského múzea v Bratislave, zv. III, 1967, s, 140-143
 Horváth, V.: Bratislavský topografický lexikón. Bratislava 1990, s. 323
 Mencl, V., Menclová, D.: Stavebný vývin Bratislavy, In. Bratislava, Stavebný vývin a pamiatky mesta, Bratislava 1961, s. 119
 Ortvay T.: Geschichte der Stadt Pressburg, Pressburg 1892-1903, Pressburger Wegweisser 1878, 1890, 1893, 1905, 1916
 Šášky, L.: Učebné texty pre vlastivedných sprievodcov po Bratislave II, BIPS Bratislava, 1987, s. 297-298
 Súpis pamiatok na Slovensku I., Bratislava 1967, str. 176

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Citylife

Kategória:Stavby v Bratislave
Kategória:Renesančné stavby na Slovensku