Hermónax

Hermónax () bol aténsky maliar červenofigúrových váz, činný približne v rokoch 480 – 450 pred Kr.

Hermónax, aténsky maliar červenofigúrových váz, pôsobil v ranoklasickom období (zaujíma štylistickú a chronologickú strednú pozíciu medzi „archaickými“ a „klasickými“ majstramiLucia Guerrini: Enciclopedia dell’Arte Antica, Classica e Orientale, Roma 1959, Treccani, Hermonax ). Jeho podpis (HΕΡΜΟΝΑΧΣ ΕΓΡΑΦΣΕΝ – Hermonax to namaľoval „nakreslil“, grécke sloveso grafo znamená „kreslím“ aj „píšem“) sa nachádza na desiatich vázach, štyroch stamnoi v Paríži, Orviete, Bostone a Florencii, na piatich pelikai v Ríme, Viedni a Bellinzone a na čaši z Braurónu (dnešná Vraona, neďaleko Atén).

Hermónax, žiak Berlínskeho maliara, zdobil najmä väčšie vázy ako stamnoi, pelikai, početné neck-amfory, niekoľko loutroforoi, hydriai, ale aj niekoľko menších váz ako lékythoi, lekanis z Ferrary (z etruskej nekropoly mesta Spina,  Museo Nazionale di Spina) so zobrazením gigantomachie, niekoľko kylikes a kotylé z Barcelony (nájdený v Emporione, dnešnom Ampurias v Španielsku). Dokopy mu bolo pripísaných viac ako 110 váz. Od svojho majstra, Berlínskeho maliara, prevzal množstvo štýlových charakteristík, najmä spôsob kresby členku a niektorých záhybov na chitóne (niektoré z jeho váz, najmä rané diela, pripomínajú miestami aj Makrónov maliarsky štýl). Typickým pre neho je individuálny spôsob kreslenia oka (z profilu), ktorý pridáva zobrazovaným tváram akýsi „šarm“. Jeho vázy sú najčastejšie zdobené mytologickými scénami, akou je napríklad scéna na mníchovskom stamnose (Staatliche Antikensammlungen 2413) so zobrazením narodenia Erichthonia, nolanská amfora so zobrazením Dia a Ganyméda (Washington, University Collection, Midwestern Coll., 162-163, č. 93 ), scéna na viedenskom peliké (Kunsthistorisches Museum, Antikensammlung 3728) s Oidipom a Sfingou či výjav z Homérovej Iliady s Achillom a jeho matkou Thetis na amfore z Würzburgu (Martin von Wagner Museum L 504), jeho vázy sú často zdobené dionýzovskými scénami, ako napr. scéna s Dionýzom, menádami a satyrmi na peliké z Ríma (Museo nazionale etrusco di Villa Giulia 50459) alebo scéna so satyrom a menádou na nolanskej amfore z Kasselu (Staatliche Mussen, Antikensammlung T 696).

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Maliari starovekého Grécka