Kostol svätých Petra a Pavla (Götzens)

Kostol svätých Petra a Pavla je farský rímskokatolícky kostol nachádzajúci sa v obci Götzens v okrese Innsbruck-vidiek v Tirolsku. Farský kostol, ktorý je podriadený patrocíniu svätých Petra a Pavla, patrí do dekanátu Axams v Innsbruckskej diecéze. Kostol a cintorín sú pamiatkovo chránené objekty.

 História 
Obyvatelia komunity Götzens museli pôvodne chodiť do kostola v Axams, pretože tam bola ich materská farnosť. Prvý kostol, spomínaný v listine z roku 1350, pod patrocíniom svätých Petra a Pavla, sa zachoval ako Theresienkirche na predmestí Birgitzu. Nástupnícky kostol postavili v 15. alebo 16. storočí. Postavený v 19. storočí na mieste dnešného Josefsheimu, kde sa dodnes zachovali pozostatky obvodového múru cintorína. Dnešný farský kostol postavil v centre mesta na hlavnej križovatke v tvare štvorca miestny kamenár a stavebný majster Franz Singer v rokoch 1772 až 1775. Konsekrácia sa uskutočnila v roku 1780 po dokončení piatich oltárov. Kostol sa stal farským kostolom v roku 1786. Od roku 1932 v kostole pôsobil Otto Neururer, ktorý bol v roku 1938 zatknutý, potom odvezený do koncentračného tábora Dachau a nakoniec zavraždený v koncentračnom tábore Buchenwald.

 Architektúra 
Kostol je považovaný za jeden z najkrajších rokokových dedinských kostolov v južnej nemecky hovoriacej oblasti. Postupne sa pohybujúce za sebou idúce tri ploché kupolovité miestnosti, dve ako loď, jedna ako chór, je zreteľne vidieť zvnútra aj zvonku na dlhších stranách. Prístavba sakristie sa nachádza za plochým uzavretým chórom a je vtiahnutá na rovnakú os. Pozoruhodné je rytmické usporiadanie dvoch oblúkových okien a svetlíkových okien nad nimi. Silná profilovaná rímsa obiehajúca pod sedlovou strechou bola na severnom priečelí pretiahnutá ako pásová rímsa pod lomeným štítom a pre zvýraznenie stredu bola zahnutá nahor s dvoma koncovkami. Zvlnený štít na dvoch okrúhlych stĺpoch oblúkového portálu tvorí skulptúru inak hladkého spojeného priečelia s pásovou rímsou. Po vzore Wiltenskej baziliky so zhustenou architektonickou výmaľbou s pilastrami a komplexným orámovaním okien a bohatou výzdobou. Nad portálom je veľké oblúkové okno medzi dvoma oblúkovými výklenkami s rokokovými sochami patrónov kostola Petra a Pavla. Na hornej rímse stojí medzi dvoma vázami postava Nepoškvrnenej Panny Márie a na boku dve postavy svätíc. Všetky sochy sú od sochára Johanna Schnegga. Fresku Allegorie der siegreichen Kirche namaľoval Matthäus Günther v roku 1775. Západná veža, odsadená trochu vpravo od štítovej fasády, má na spodných podlažiach úzke svetlé štrbiny. Zvonové poschodie je odsadené rímsou. Nad tým je osemuholníkový záver s cibuľovou prilbou s letopočtom FS 1775 PM pre stavebného majstra Franza Singera a tesárskeho majstra Petra Mayra a pripojený osemhranný lampáš s ďalšou malou cibuľovou prilbou.
náhľad|pohľad na organ v kostole
Po prednom klenbovom poli s emporou nasledujú dve klenbové polia kryté priečnymi oválnymi plochými kupolami. Po víťaznom oblúku, ktorý je charakteristický pre Franza Singera, nasleduje štvorcový chór s plochou kupolou a plochým, zaobleným oltárnym výklenkom. Ďalšou charakteristickou črtou Singera je rozvetvenie ohraničenia miestností so zaoblenými, silne vyčnievajúcimi stenovými stĺpmi a s jemne vrstvenými pilastrami a vrstvením v okolitých trámoch. Ohyb v strede a trojdielna, polkruhová luneta sú na odkazom staviteľa Jakobskirche v Innsbrucku.

Interiér kostola je ukážkovým príkladom barokovej divadelnej architektúry, kde efekt hĺbky umocňuje stupňovité zužovanie jednotlivých častí miestnosti, obdobne ako javiskové kulisy. Návštevník, ktorý vstúpi cez hlavný portál, môže vidieť všetkých päť oltárov súčasne. Steny a klenby sú pokryté živými, zlatistými rokajovými štukatúrami, typickými pre Franza Singera v roku 1775. Kupolové fresky vytvoril Matthäus Günther v roku 1775: v lodi, život a legenda patrónov kostola, v 1. klenbovom poli Sturz des Magiers Simon. Kapitol v Ríme je zobrazený v periférnej architektúre. Apoštoli Peter a Pavol stoja na tribúne a ako protipól duchovnej a svetskej moci na balustrádovom podstavci cisár Nero.

 Zariadenie 
náhľad|interiér kostola
Postavy oltárov a nadživotný krucifix zhotovil Johann Schnegg, oltáre navrhol podľa jeho návrhov. Oltárny obraz lehrende, streitende und triumphierde Kirche über Petrus und Paulus, vytvorila dielňa Franza Antona Maulpertscha v rokoch 1775/1776. V roku 1977 bol vľavo pod galériou postavený nový pamätník mučeníka farára Otta Neururera.

 Jasličky 
Götzens je v Tirolsku považovaný za takzvaný betlehem. Ako mimoriadne kvalitné sa spomínajú prepoštský betlehem a Ginerov betlehem. Papierové betlehemy od Felixa Hallera a Georga Hallera sú považované za charakteristické pre Götzens. Vo farskom kostole sú

 Veľkolepý vianočný betlehem z 1. polovice 19. storočia s barokovým prostredím v štýle slávnostných obrazov barokovej opery. Obrázok na pozadí je od Georga Hallera. Figúrky sú kolektívnym dielom, voskové hlavy sú od rodiny Leitlovcov, drevené časti sú od Johanna Kleißnera známy ako Plätz, bohato vyšívané róby vznikli doma, kone a somáre sú od Georga Hallera.
 Pôstny betlehem s papierovými figúrkami, pripisovaný Georgovi Hallerovi. Pozadie z roku 1913 je od Franza Pernlochnera, hora od Franza Eigentlera.
 Svätý hrob Josefa Kramera z roku 1852 s časťami Josefa Kirchebnera zo začiatku 19. storočia.

 Rôzne 
V bezprostrednej blízkosti sa nachádzajú pamiatkovo chránené budovy základnej školy a vojnový pamätník. Farský kostol Götzens má obzvlášť dobrú akustiku, a preto je zaujímavý pre cirkevné koncerty.

 Referencie 

 Literatúra 

 Umelecké pamiatky Rakúska. Dehio Tirol 1980. Pfarrkirche Hll. Petrus und Paulus, s. 282285.

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Webová stránka farnosti Götzens v oblasti pastoračnej starostlivosti v západnom nízkom pohorí
 Miestna história Götzens na geschichte-tirol.com
 Webová stránka združenia jaslí Götzens
 Organ farského kostola Götzens - organový adresár

 Zdroj 

Götzens
Kategória:Architektúra z 1775
Kategória:Pamiatkovo chránené budovy v Tirolsku
Götzens, Petra a Pavla
Götzens, Petra a Pavla
Kategória:Okres Innsbruck-vidiek
Götzens, Petra a Pavla