Maliar Hektora

Maliar Hektora je konvenčné meno atického maliara červenofigúrových váz, pôsobiaceho približne v tretej štvrtine 5. storočia pred Kr.

Maliar Hektora patrí do Polygnótovej skupiny vázových maliarov, ktorí tvorili v rokoch 450 až 420 pred Kr. (má podobný štýl ako Maliar Pélea) Britský historik umenia John Beazley meno tohto umelca odvodil od jeho červenofigúrovej maľby Hektora, ktorá zdobí neck-amforu, uloženú vo Vatikánskom múzeu (Vatican Museo Gregoriano Etrusco 16570: )

Pripisuje sa mu približne pätnásť váz, všetky väčších rozmerov s veľkými, prepracovanými postavami (v Polygnótovej skupine štýlovo najbližše k svojmu majstroviLucia Guerrini: Enciclopedia dell’Arte Antica, Classica e Orientale, Roma 1959, Treccani, Ettore, Pittore di ), často sa opakujúcimi dvomi základnými výjavmi, a to eleusínskych triád (Démetry, jej dcéry Persefoné a bohyne Hekaté) a rozlúčok s bojovníkom.

Na jeho vatikánskej amfore je pozoruhodná frontálna postava trójskeho kráľa Priama, ktorá premieňa inak generickú scénu odchádzajúceho bojovníka od rodičov na emocionálnu drámu. Priamos s kučeravými bielymi vlasmi a hustou bielou bradou stojí oddelene od svojho syna Hektora a manželky Hekabé, tvárou k divákovi, ruku si drží na tvári v geste smútku, oči má doširoka otvorené a ústa mierne otvorené odhaľujú zuby, v predtuche osudu svojho syna. Toto zobrazenie je výnimočné – Hektorov odchod sa zvyčajne zobrazoval tak, že si jednoducho obliekal brnenie v prítomnosti rodičov, ako to je amfore od Euthymida v Mníchove (Staatliche Antikensammlungen 230). Postavy na váze sú označené vyrytými nápismi, ozbrojený bojovník nie je označený len ako Hektor, ale aj ako KALOS HEKTOR – „krásny Hektor“. Nápis oslavujúci Hektorov vzhľad zaraďuje túto amforu medzi mnohé ďalšie vázy s takzvanými nápismi kalos, ktoré sú prvýkrát doložené na vázach z tretej dekády šiesteho storočia pred Kr.

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Maliari starovekého Grécka