Alžírska výprava (1541)

odkaz=Spain|alt=Spain|okraj|23x23bod Španielske impérium
 odkaz=Kingdom_of_Naples|alt=Kingdom of Naples|okraj|23x23bod Neapolské kráľovstvo 
 odkaz=|alt=|okraj|23x23bod Kráľovstvo oboch Sicílií 

odkaz=Sovereign_Military_Order_of_Malta|alt=Sovereign Military Order of Malta|okraj|23x23bod Rád svätého Jánaodkaz=|alt=|okraj|23x23bod Janovská republika odkaz=|alt=|okraj|15x15bodPápežský štátodkaz=|alt=|okraj|20x20bod Sultanát Kukuodkaz=|alt=|okraj|21x21bod Osmanské AlžírskoVelitelia Karol V. Habsburský Námorníctvo: Andrea DoriaPechota: Vojvoda z Albypodpora:odkaz=|alt=|okraj|23x23bod Ferdinand I. Gonzagaodkaz=Spain|alt=Spain|okraj|23x23bod Alfonz d'Avalosodkaz=Republic_of_Genoa|alt=Republic of Genoa|okraj|23x23bod Giannettino Doriaodkaz=Spain|alt=Spain|okraj|23x23bod Bernard de Mendozaodkaz=Sovereign_Military_Order_of_Malta|alt=Sovereign Military Order of Malta|okraj|23x23bod Mikuláš Durand de Villegaignonodkaz=|alt=|okraj|21x21bod Hasan AghaSila 65 galejí450 zásobovacích lodí podpora:12 000 námorníkov24 000 vojakovpodpora:18x18bod 100 zásobovacích lodí odkaz=Spain|alt=Spain|okraj|23x23bod 50 galejníkovodkaz=Spain|alt=Spain|okraj|23x23bod 100 zásobovacích lodí odkaz=Republic_of_Genoa|alt=Republic of Genoa|okraj|23x23bod 14 galejíodkaz=Papal_States|alt=Papal States|okraj|15x15bod 8 galejí odkaz=Kingdom_of_Naples|alt=Kingdom of Naples|okraj|23x23bod odkaz=|alt=|okraj|23x23bod 150 zásobovacích lodí odkaz=Sovereign_Military_Order_of_Malta|alt=Sovereign Military Order of Malta|okraj|23x23bod 400 rytierovodkaz=|alt=|okraj|20x20bod 2 000 gárd 1 500 až 2 000 janičiarov
6 000 až 8 000 Maurov z Andalúzie a Magrebu Straty 300 mŕtvych dôstojníkov 8 000 až 12 000 mŕtvych vojakov150 potopených lodí200 mŕtvych vojakov 

Alžírska výprava roku 1541 bola ozbrojeným stretom medzi zverbovanými vojskami zo Svätej ríše rímskej a osmansko-alžírskymi armádami. Udialo sa tak práve vtedy, keď sa cisár Karol V. ako panovník Svätej ríše rímskej a španielsky kráľ pokúsili viesť obojživelný útok proti alžírskemu regentstvu. Slabé plánovanie, najmä proti nepriaznivému počasiu, viedlo napokon k zlyhaniu tejto vojenskej expedície.

 Pozadie 
Alžír bol pod kontrolou osmanského cisára Sulejmana I. Veľkolepého od jeho vojenskej podpory Hajruddínovi Barbarossovi roku 1529. Barbarossa opustil Alžír v roku 1535, aby mohol dostať hodnosť vysokého admirála Osmanskej ríše v Istanbule. Následne bol tak nahradený Hasanom agom, ktorý bol známy ako sardínsky eunuch a odpadlík. Hassan mal vo svojich službách známych osmanských námorných veliteľov Dragúta, Sāliha Reïsa a Sināna pašu.

Karol V. viedol značné prípravy na vojenskú výpravu, keďže mal vo svojom vlastnom úmysle vykonať akt pomsty za predošlé Obliehanie Budína. Španielske a janovské loďstvo však búrka vážne poškodila a zároveň donútila opustiť prístav.

 Expedícia 
Dňa 28. septembra roku 1541 došlo k nalodeniu cisára Karola V. Bolo to však dosť neskoro, pričom jeho zaostávajúce bojové plány zdržali politické problémy na území Nemecka a Flámska. Flotila bola vytvorená v zálive Palma na Malorke. Mala viac než 500 plachiet a 24 000 vojakov. Flotila vedená Andreou Doriou bola vyslaná s pomocou spojeneckých národov vrátane Janovskej republiky, Neapolského kráľovstva a Rádu svätého Jána Jeruzalemského, pričom išlo vtedy o prepravu jednotiek zo Španielska a Holandska.

Práve v tom čase, keď flotila vydržala daždivé počasie, dorazila pred Alžír až dňa 19. októbra, keď sa prišla búrka. Na tejto výprave sprevádzali Karola V. vysokí španielski velitelia, vrátane Hernána Cortésa, známeho ako dobyvateľa Mexika, hoci nikdy nebol pozvaný do vojnovej rady.

Vojská boli vylodené dňa 23. októbra a cisár Karol V. zriadil svoje veliteľstvo na pozemnom výbežku obklopenom nemeckými jednotkami. Nemecké, španielske a talianske jednotky,, ktoré boli vtedy sprevádzané 150 maltézskymi rytiermi, sa začali vyloďovať pri odrazení alžírskej posádky a čoskoro obkľúčili mesto okrem jeho severnej časti. Hajruddínov zástupca Hassan aga mal silnú obranu pri bráne Bab Azzoun a spôsobil vážne straty medzi maltézskymi rytiermi.

Zdalo sa, že osud mesta je už nadobro spečatený. Na druhý deň sa však počasie zhoršilo silným dažďom. Mnoho galér stratilo kotvy a 15 stroskotalo na brehu. Ďalších 33 karakov sa potopilo a mnohé ďalšie boli napokon rozprášené. Keď sa viac vojakov pokúšalo o vylodenie, Alžírčania začali podnikať výpady a útočili na tých, ktorí iba prednedávnom vstúpili na ostrov. Cisár Karol V. bol v tomto prípade už obkľúčený a zachránil ho až vojenský odpor rytierskeho rádu.

Námorný veliteľ Andrea Doria dokázala nájsť bezpečnejší prístav pre zvyšok flotily na myse Matifu a to päť míľ východne od Alžíru. Prikázal Karolovi V., aby opustil svoju pozíciu a pridal sa k nemu v Matifu, čo však Karol V. urobil iba s veľkými ťažkosťami. Odtiaľ, stále utláčaní počasím, sa zvyšné jednotky plavili do Béjaïa, v tom čase ešte španielskeho prístavu. Karol V. nemohol odplávať na otvorené more až do dňa 23. novembra. Napokon prehodil svoje vlastné kone a korunu cez palubu, opustil svoju armádu a odplával domov. Nakoniec sa dňa 3. decembra dostal do Cartageny v juhovýchodnom Španielsku.

Straty medzi inváznymi silami boli veľmi ťažké. Bolo zničených až 150 vojenských lodí a veľký počet padlých vojakov. Turecký kronikár napísal, že berberské kmene zmasakrovali dovedna až 12 000 útočníkov. Po opustení vojnového materiálu, vrátane 100 až 200 zbraní, ktoré boli nájdené pre hradby Alžíru, bola španielska armáda zajatá v takom počte, až sa povrávalo, že alžírske trhy sú plné otrokov. Hasan aga bol za svoje činy nad kresťanskými silami odmenený titulom beglerbega. 

 Chronológia 
Chronológia expedície zrekonštruovaná Danielom Nordmanom.

 18. október 1541: začiatok výpravy nalodením na ostrove Malorka;
 19. október: príchod výpravy na dohľad od Alžíru;
 20. október: O 7:00 flotila v prístave Alžír. O 15:00 sa more vzdúva, flotila Karola V. sa ukrýva pri myse Matifou a španielska flotila na myse Caxine;
 21. október: flotila v kryte;
 22. október: flotila stále v úkryte, prieskum pláže a zásob vody;
 23. október: návrat španielskej flotily, vylodenie španielskych, následne talianskych a nemeckých jednotiek (Karol V. na brehu o 9:00). vybudovanie vojenského tábora v Hamme. Nočný útok Alžírčanov;
 24. október: vybudovanie sídla Karola V. v Koudiat es-Saboun. Začiatok bojov. 
 25. október: príchod búrky a alžírsky výpad, boj o Ras Tafoura. Búrka naberá na sile a ničí časť flotily s proviantom a vojnovým materiálom, zvyšok sa ukryje na myse Matifou;
 26. október: búrka trvá, Karol V. na brehu, rozhodnutie o ústupe
 27. október: ústup do Wadi El-Harrach;
 28. október: prechod cez pretekajúce vádí;
 29. október: pokračuje ústup na mys Matifou a zhromažďovanie síl;
 30. október: rekonštitúcia síl s odpočinkom, vojnová rada a oprava flotily;
 31. október: začiatok opätovného naloďovania talianskych jednotiek;
 1. november: opätovné nalodenie Karola V. a nemeckých jednotiek;
 2. novembra: opätovné nalodenie španielskych jednotiek. More sa opäť vzdúva;
 3. november: navigovanie uprostred búrky;
 4. november: vylodenie Karola V. v Bejaïa. Rozptýlenie zvyškov expedičnej flotily do Španielska, Malorky a Sardínie ;
 5. novembra: príchod posledných piatich lodí do Bejaïa.

 Následky 
Táto vojnová katastrofa značne oslabila Španielov, čím Hasan aga využil príležitosť a preto v júli roku 1542 zaútočil na Mers-el-Kebir, prístav španielskej základne Oran.

Charles Lamb naznačuje, že táto búrka mohla ovplyvniť Shakespearovu postavu, morskú čarodejnicu Sycorax v jeho diele Búrka. Sycorax, alžírska čarodejnica, bola vyhnaná zo svojej vlasti za to, že spôsobila chaos svojím čarodejníctvom, ale bola ušetrená popravy „za jednu vec, ktorú urobila“. Táto nepolapiteľná „jedna vec“ sa nikdy neuvádza; Charles Lamb však naznačuje, že William Shakespeare čerpal z legendy o nemenovanej alžírskej čarodejnici, ktorá vyvolala divokú búrku, ktorá zničila inváznu flotilu v roku 1541, a práve tento akt obrany jej národa zabránil jej ľudu popraviť ju.

 Galéria 

 Pozri aj 
 Osmansko-habsburské vojny

 Iné projekty 

 Zdroj 

Kategória:Bitky Španielska
Kategória:Bitky Osmansko-habsburských vojen
Kategória:Bitky v 1541
Kategória:Bitky Rímsko-nemeckej ríše
Kategória:Námorné bitky