Šarišská župa (Česko-Slovensko)

Šarišská župa bola župa v Česko-Slovensku, vytvorená z uhorskej Šarišskej župy. Existovala v rokoch 1918 – 1922, mala rozlohu 3 647 km² a jej správnym centrom bol Prešov.

 Historický vývoj 
Po vyhlásení Martinskej deklarácie dňa 30. októbra 1918, ktorou sa Slovensko vyčlenilo z Uhorska a pričlenilo k novo vzniknutému Česko-Slovensku, zostalo slovenské územie dočasne rozdelené na administratívne celky vytvorené Uhorskom. Jedným z týchto celkov bola aj Šarišská župa, ktorá vznikla z pôvodnej uhorskej Šarišskej župy. V čele župy stál vládou menovaný župan, ktorý disponoval všetkými právomocami, zatiaľ čo samosprávna funkcia župy bola potlačená.Volko–Kiš, s. 29. Sídlo župy sa nachádzalo v Prešove a župa existovala do 31. decembra 1922. K 1. januáru 1923 bolo na Slovensku vytvorené nové župné zriadenie, ktoré bolo pôvodne plánované pre celé Česko-Slovensko, no realizované bolo iba na Slovensku.Volko–Kiš, s. 37–38. Pri ňom bolo územie Šariša začlenené do Košickej župy.

 Geografia 
Šarišská župa sa nachádzala na severe východného Slovenska, v regióne Šariša, v okolí riek Torysa a Topľa. Na západe a juhozápade hraničila so Spišskou župou, na juhu s Abovsko-turnianskou župou, na východe so Zemplínskou župou a na severe s Poľskom.Volko–Kiš, príloha 4.

 Administratívne členenie 
V roku 1919 sa Šarišská župa členila na sedem slúžnovských okresov – Bardejov, Giraltovce, Lemešany, Lipany, Prešov, Sabinov a Vyšný Svidník. Na úrovní okresov boli i mestá Bardejov, Prešov a Sabinov, ktoré mali zriadený magistrát.

 Referencie 

 Pozri aj 
 Šarišská župa (Uhorsko)
 Košická župa (Česko-Slovensko, 1923 – 1928)

 Zdroj 


Kategória:Župy v Česko-Slovensku