Panický potok

Panický potokNázvy vodných tokov. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky. Dostupné online geoportal.sk/zbgis_smd/na-stiahnutie/  [cit. 2025-04-26] je potok v regióne Gemer, na území obcí Veľký Blh a Uzovská Panica v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Nachádza sa v geomorfologickom celku Revúcka vrchovina a v geomorfologickom celku Juhoslovenská kotlina. Ústi do Blhu. Má dĺžku . Rád toku VI.

 Prameň 
Pramení v  v severnej časti obce Veľký Blh v katastrálnom území Vyšný Blh v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji, v lesnom extraviláne, v regióne Gemer, v lese Veľký les v blízkosti obecnej hranice medzi obcou Veľký Blh a obcou Vyšné Valice.Geografické názvy okresu Rimavská Sobota A24. Geografické názvoslovné zoznamy OSN ČSFR. Bratislava: Úrad geodézie a kartografie, P-255/1992 zo 16.6.1992. 104 s. S. 72, 95. ISBN 80-900509-6-4.

 Opis toku 
Od prameňa tečie juhovýchodným smerom v lesnom extraviláne obce Veľký Blh, obmýva severné, severozápadné a západné úpätie vrchu Mlynár so Názvy vrchov a dolín Slovenskej socialistickej republiky A 6. Geografické názvoslovné zoznamy OSN ČSSR. Bratislava: Slovenský úrad geodézie a kartografie, P-250/1986 z 5.8.1986. 211 s. S.  24, 178. 079-902-87 NVA (identifikačný kód tlačoviny z obdobia pred ISBN) v lesnom komplexe Veľký les, postupne vteká do poľnohospodárskeho extravilánu, pravým brehom obmýva role Pri viniciach, skrúca sa na západ, v  priberá pravostranný bezmenný prítok, pravostranným brehom obmýva ornú pôdu Nové vinice, v  priberá ďalší pravostranný bezmenný prítok a zároveň sa skrúca na juh, v regulovanom koryte preteká cez poľnohospodársky extravilán, v  priberá ďalší pravostranný bezmenný prítok, skrúca sa na juhovýchod a preteká cez obecnú hranicu na územie obce Uzovská Panica, v blízkosti Panického rybníka vteká zo západnej strany do intravilánu Uzovskej Panice, rozteká sa do dvoch ramien, ktoré sa v južnej časti intravilánu stekajú, v  priberá ľavostranný bezmenný prítok a vteká do poľnohospodárskeho extravilánu, v  na území obce Uzovská Panica ústi do Blhu ako jeho ľavostranný prítok.

Panický potok patrí do okresu Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Hornou časťou svojho toku sa nachádza v geomorfologickom celku Revúcka vrchovina a v geomorfologickom podcelku Železnícke predhorie a dolnou časťou v geomorfologickom celku Juhoslovenská kotlina a v geomorfologickom podcelku Rimavská kotlina.KOČICKÝ, Dušan a IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011. Dostupné on-line na   [cit. 2025-04-26]Názvy vrchov a dolín Slovenskej socialistickej republiky A 6. Geografické názvoslovné zoznamy OSN ČSSR. Bratislava: Slovenský úrad geodézie a kartografie, P-250/1986 z 5.8.1986. 211 s. S. 7, 10, 23, 93. 079-902-87 NVA (identifikačný kód tlačoviny z obdobia pred ISBN) Nemá väčšie prítoky.Priebeh Panického potoka v Základnej báze údajov geografického informačného systému ZB GIS. Dostupné on-line na  [cit. 2025-04-25]

 Pôvod názvu   
Názov vodného toku Panický potok má pôvod v druhej zložke názvu obce Uzovská Panica, ktorej najstarší záznam sa viaže k roku 1427 Panith, 1503 Panyt, 1525 Wzapanyk, 1773 Panitowa, 1927 Uzovská Panita, 1948 Uzovská Panica. Vodný tok pramení na území obce Veľký Blh a cezeň preteká; ďalej tečie a ústi na území obce Uzovská Panica. Motivácia pomenovania obce Uzovská Panica je spojená so slovenským historickým toponymickým apelatívom panica vo význame menšia zemianska usadlosť s honosným príbytkom zemana so služobníckou osadou v jeho blízkostiRudolf Krajčovič: Z lexiky stredovekej 
slovenčiny s výkladom názvov obcí a miest (45). In: Kultúra slova, Jazykovedný ústav Ľ. Štúra SAV a Jazykový odbor Matice slovenskej, Bratislava, 2014, ročník 48, č. 3, ISSN 0023-5202. S. 151. Dostupné online  [cit. 2025-04-25.]. Maďarská podoba zložky názvu obce Panyit pomáha datovať prevzatie pôvodného názvu Panica zo starej slovenčiny do starej maďarčiny do obdobia, keď v hláskovej výbave maďarčiny ešte absentovala spoluhláska c a v preberaných slovách bola nahrádzaná aj spoluhláskou t, napr. nemec, bojec/Bojc(i), bojovec/Bojovc(i), moravec/Moravc(i), lovec/Lovc(i), cesto → német, böjt/bajt, bajót, marót, lót, tésztaImrich Horňanský: O jednom prípade viacslovného geografického názvu: Bajčov kopec alebo Bojecký kopec? Slovenská reč, Bratislava, ročník 81, 2016, č. 5-6, s. 348-354. ISSN 0037-6981 a ISSN 1338-4279. Dostupné online  [cit. 2025-04-26.]. Ťažko prijateľné je vysvetľovanie pôvodu slova panica z osobného menaLajos Kiss: Földrajzi nevek etimológiai szótára A-K, L-Zs. 4. rozšírené vydanie. Budapest, Akadémiai kiadó, 1998. 821 + 822 s. Diel II. S. 710. ISBN 963 05 4567 1.. Z toponyma Panica bolo po rozšírení o formant -cký a po kombinácii so všeobecným podstatným menom potok s významom menší prirodzený vodný tok utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena Panický potok ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Názov vodného toku bol štandardizovaný v roku 1992Geografické názvy okresu Rimavská Sobota A24. Geografické názvoslovné zoznamy OSN - ČSFR. Bratislava: Slovenský úrad geodézie a kartografie, P-255/1992 zo 16.6.1992. 104 s. ISBN 80-900509-6-4. S. 72, 88.. V priestore slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum Panický potok je jedinečným hydronymom (apríl 2025).

 Referencie 

Kategória:Vodné toky v okrese Rimavská Sobota 
Kategória:Potoky na Slovensku 
Kategória:Vodné toky v Revúckej vrchovine
Kategória:Vodné toky v Juhoslovenskej kotline
Kategória:Veľký Blh 
Kategória:Uzovská Panica