Čínske bronzové rituálne predmety

Súpravy a jednotlivé príklady čínskych rituálnych bronzov (bronzových rituálnych predmetov) sa zachovali z čias, keď sa vyrábali, hlavne počas bronzovej doby v Číne. Rituálne bronzové predmety vyvolávajú dojem jednak prepracovanosťou dizajnu a výrobného procesu, ale aj vďaka svojej pozoruhodnej odolnosti. Približne od roku 1650 pred Kr. sa tieto bohato zdobené predmety ukladali do hrobov, do kráľovských a šľachtických hrobiek a očividne sa vyrábali vo veľkom počte, so zdokumentovanými vykopávkami, pri ktorých sa našlo viac ako 200 kusov v jednej kráľovskej hrobke. Boli vyrábané na použitie pri rituálnych obetách jedla a nápojov ich predkom a iných božstvám a duchom. Takého obrady sa spravidla konali v rodinných svätyniach alebo obradných sieňach nad hrobkami. Tieto obrady možno považovať za rituálne hostiny, ktorých sa mali zúčastniť živí aj mŕtvy členovia rodiny. Podrobnosti o týchto rituáloch sa zachovali prostredníctvom raných literárnych záznamov. Po smrti majiteľa rituálneho bronzového predmetu, boli tieto predmety uložené do hrobu majiteľa, aby ich mohol používať aj v posmrtnom živote; niektoré typy bronzových rituálnych predmetov boli vytvárané na to aby boli ukladané do hrobov. Z hrobov bolo vykopaných veľa exemplárov.

Rituálne bronzové predmety sa pravdepodobne nepoužívali na bežné jedenie a pitie, predstavujú väčšie, prepracovanejšie verzie druhov predmetov, ktoré sa na to používali a boli vyrobené zo vzácnych materiálov. Mnohé tvary sa používajú aj v keramike, a tieto keramické výrobky sa vyrábajú v starožitníckom duchu aj v modernej dobe. Okrem nádob sa z bronzu vyrábali aj zbrane a špeciálne rituálne predmety. 

Výroba bronzu bola, aspoň spočiatku, pod kontrolou panovníka, ktorý šľachte dával na znak priazne netvarovaný kov. Technológia výroby bronzu bola opísaná v Kchao Kung Ťi zostavenom medzi 5. a 3. storočím pred Kr.

 Využitie 
Čínske bronzy sú niektoré z najdôležitejších diel starovekého čínskeho umenia. Čínska doba bronzová začala počas trvania obdobia dynastie Sia (cca. 20701600 pred Kr.), bronzové rituálne predmety tvoria väčšinu zo zbierok čínskych starožitností, ktoré dosiahli svoj vrchol počas dynastie Šang (16001046 pred Kr.) a na začiatku dynastie Čou (1045256 pred Kr.).

Väčšina zachovaných čínskych starovekých bronzových artefaktov bola pravdepodobne určená najmä na rituálne použitie než ich ekvivalenty vyrobené na praktické použitie, či už ako nástroje alebo zbrane. Zbrane, ako dýky a sekery mali obetný význam, symbolizovali nebeskú moc vládcu. Silný náboženský vzťah s bronzovými predmetmi priniesol veľké množstvo typov a tvarov nádob, ktoré začali byť považované za klasické. Kópie, týchto rituálnych bronzov, sa začali vyrábať aj z iných materiálov, ako je napríklad čínsky porcelán, počas nasledujúcich období čínskeho umenia.
náhľad|hrob Fu Chao
Rituálne knihy starej Číny podrobne opisujú, kto a v akom množstve mohol používať aké druhy obetných nádob. Vládca dynastie Čou používal 9 nádob ting a 8 nádob kuej, vojvoda mohol používať 7 nádob ting a 6 nádob kuej, barón mohol používať 5 nádob ting a 3 nádoby kuej a šlachtic mohol používať 3 nádoby ting a 2 nádoby kuej. Pokiaľ ide o skutočné archeologické nálezy, hrobka Fu Chao, neobyčajne mocnej vládkyne v dynastii Šang, obsahovala jej súbor rituálnych nádob, ktorých počet je väčší ako 200, ktoré boli oveľa väčšie ako 24 nádob v hrobke súdobého šľachtica. Jej vyššie postavenie bolo jasné nielen jej súčasníkom ale, ako sa verilo, aj jej predkom a duchom. Mnohé kusy boli odliate s nápismi, ktoré používali posmrtnú podobu jej mena, čo naznačuje, že boli vyrobené špeciálne na pochovanie v hrobke.Excavations at the Tomb of Fu Hao, , August 4, 2007, National Gallery of Art, Washington, D. C.

 Klasifikácia 
náhľad|Chou-mu-wu ting, najväčší objavený čínsky bronzový predmet
Oceňovanie, vytváranie a zbieranie čínskych bronzov ako umeleckých diel a nie ako rituálnych predmetov sa začalo v dynastii Sung a dosiahlo svoj vrchol v dynastii Čching počas vlády cisára Čchien-lunga, ktorého rozsiahla zbierka je zaznamenaná v katalógoch známych ako Si-čching Ku-ťien a Si-čching ťi-ťien. V týchto dvoch katalógoch sú bronzové predmety kategorizované podľa podľa použitia:

 obetné nádoby ()
 nádoby na víno ()
 nádoby na potraviny ()
 nádoby na vodu ()
 hudobné nástroje ()
 zbrane ()
 odmerné nádoby ()
 staroveké peniaze ()
 rôzne ()

Najviac cenené sú vo všeobecnosti nádoby obetné a nádoby na víno, ktoré tvoria väčšinu zbierok. Tieto nádoby sú často zložito zdobené motívom tchao-tchie.

 Obetné nádoby 

 cu () plochá obdĺžniková platforma so štvorcovými nohami na každom rohu. Nie je zastúpená v Si-čching Ku-ťien.
 cun ( alebo  alebo ) nádoba na víno a obetná nádoba. Vysoký valcovitý pohár na víno, bez držadiel alebo nôh. Hrdlo je väčšinou o trošku širšie ako zvyšok nádoby. Počas neskoršej dynastie Čou sa tento typ nádoby stal extrémne detailným, často mali namiesto svojho pôvodného tvaru tvar zvierat. Tieto neskoršie typy sú odlišné od kungov lebo si zachovali svoje malé, približne kruhové hrdlo. Tento druh nádob je druhým najväčším typom v Si-čching Ku-ťien po nádobách ting.
 fu () Obdĺžniková misa, trojuholníkového tvaru od dna nahor, najužšia je na dne a smerom nahor sa rozširuje. Vždy má pokrievku rovnakého tvaru ako má misa.
 i () obetná nádoba. Existujú dve formy i. Neskôr sa stalo všeobecným názvom pre všetky obetné nádoby.
 A: Veľký územčistý štvorcový hrniec s dvoma držadlami.
 B: Vysoká nádoba tvaru krabice s hrdlom širším ako zvyškom nádoby s pokrievkou.
 ting () obetná nádoba, pôvodne kotol na varenie a uchovávanie mäsa. Prototyp z dynastie Šang mal guľatú misu, majúca väčšiu šírku ako výšku, stojacu na troch nohách. Misa mala dve malé držadlá na jedno na každej strane. Neskoršie exempláre boli väčšie a považované za mierku moci. Je považovaný za jeden z najdôležitejších typov čínskych bronzových predmetov kvôli jeho kultúrneho významu. Existuje aj variant zvaný fang-ting (), ktorá má štvorcovú misu a štyri nohy, každú na jednom rohu. Existujú aj vzácne exempláre s pokrievkami.
 tou () obetná nádoba, ktorá bola najprv používaná ako nádoba na potraviny. Plochá, prikrytá misa na dlhej nohe.

 Nádoby na víno 

 č’ ( alebo  alebo ) nádoba na víno a odmerná nádoba.
 cun ( alebo  alebo ) nádoba na víno a obetná nádoba. Vysoký valcovitý pohár na víno, bez držadiel alebo nôh. Hrdlo je väčšinou o trošku širšie ako zvyšok nádoby. Počas neskoršej dynastie Čou sa tento typ nádoby stal extrémne detailným, často mali namiesto svojho pôvodného tvaru tvar zvierat. Tieto neskoršie typy sú odlišné od kungov lebo si zachovali svoje malé, približne kruhové hrdlo. Tento druh nádob je druhým najväčším typom v Si-čching Ku-ťien po nádobách ting.
 čung () nádoby na víno bez držadla.
 che () nádoba na víno v tvare čajníka s troma nohami, jedným držadlom a rovnou hubicou, ktorá je nasmerovaná diagonálne dohora.
 ku () vysoká nádoba na víno bez držadiel, s hrdlom väčším ako jej podstavou.
 kuej () misa s dvoma držadlami.
 kung () nádoba na víno často predĺžená a v tvare zvieraťa. Vždy je prítomná pokrievka a ústie nádoby je aspoň také dlhé ako zvyšok nádoby. Tieto nádoby nie sú klasifikované v Si-čching Ku-ťien, namiesto toho spadajú pod i.
 lej () nádoba na víno s okrúhlym telom a hrdlom, Má pokrývku a držadlo na jednej strane ústia.
 li () kotol s troma nohami. Je podobná s ting. Narozdiel od tingov sa nohy miešajú do tela nádoby, alebo majú zdureniny na vrchoch.
 ťia () kotol na zohrievanie vína. Podobnou nádobou je ting. Narozdiel od tingov sú nádoby vyššie ako sú širšie. Na stranách majú, od hornej hrany, dve paličky, používané ako držadlá.
 ťüe () pohár na víno podobný s ťüe (), má ale rovnaké rozšírenia hubice a okraju, taktiež je prítomná pokrievka.
 ťüe () pohár na víno s tromi nohami, hubicou a špicatým rozšírením okraja a s držadlom.

 Nádoby na potraviny 
náhľad|tuej, Obdobie bojujúcich štátov, Chupejské provinčné múzeum
 ceng () hrniec na ryžu označovaný ako fu () v Si-čching Ku-ťien.
 jou () zakrytý hrniec s jedným držadlom pripevnenou na opačných stranách ústia nádoby.
 pchan () okrúhla zakrivená misa na jedlo. Nemusí mať nohy alebo môže mať tri či štyri krátke nohy.
 tuej () guľovitá misa s pokrievkou na ochranu jedla pred prachom a inými znečisťujúcimi látkami.

 Nádoby na vodu 
náhľad|pchan
náhľad|tou, Walters Art Museum
 č’ () váza so širokým ústím, tvarom podobná s chu (), ale bez držadiel.
 čung () malý pohár bez držadiel. Nenachádza sa v Si-čching Ku-ťien.
 i () misa alebo džbán na vodu s hubicou. Môže byť tvarovaná ako zviera.
 jen-ti () nádoba na vodu pre kamenný mažiar, často v tvare zvieraťa s dlhým úzkym kvapkadlom na kontrolu množstva púšťanej vody.
 jü () misa na vodu. Môže mať až štyri detailne zdobené držadlá.
 mou () váza s dvoma držadlami. Nádoby tohto typu sú v Si-čching Ku-ťien klasifikované ako chu.
 pching () vysoká váza s dlhým úzkym hrdlom a malým ústím.
 pchou () malé bronzové weng ().
 pu () pozri pchou.
 tou () naberačka, vysoká misa s dlhou rúčkou.
 weng ( alebo ) pohár s okrúhlym ústím a telom bez nôh, používaná na uchovávanie vody či vína. Teraz sa používa na uchovávanie popola.

 Hudobné nástroje 

 čung () veľký zvon, môže na nachádzať vo veži.
 ku () bubon.
 ling () malý zvonček, môže byť zavesený na stuhu. Nenachádza sa v Si-čching Ku-ťien.
 nao () činely. Nenachádza sa v Si-čching Ku-ťien. Pozri aj po ().
 po () činely. Nenachádza sa v Si-čching Ku-ťien. Pozri aj nao ().

 Zbrane 

 cu () hrot šípu.
 nu-ťi () mechanizmus kuše. V Si-čching Ku-ťien sa nachádzajú len dva príklady.
 pchi () typ meča.
 ťien () meč. V Si-čching Ku-ťien sa nachádzajú len tri príklady.
 tuej () bronzová ozdoba na konci oštepu alebo na rúčke halapartne, často so zvieracím motívom.

 Odmerné nádoby 

 č’ ( alebo  alebo ) nádoba na víno a odmerná nádoba.

 Staroveké peniaze 

 čchien (), staroveké peniaze.
 fu-jin-čchien () taoistický amulet razený v tvare jüanu () so zariekadlom na líci a obrázkom na rube.
 jüan () nazývaný aj jüan-pi (), jüan-pao () alebo jüan-čchien (). Okrúhle mince s dierou v strede obyčajne z medi alebo bronzu. Pozri aj fu-jin-čchien ().
 pu () alebo pu-wen (), staroveké peniaze, obdĺžnikovité s dvoma nohami a hlavou. Typ čchien ().
náhľad|ťien, bronzové zrkadlo z obdobia bojujúcich štátov

 Rôzne 

 lu () kôš na oheň. Sú hmlisto klasifikované do viacerých typov.
 A: podobné tingu ale s veľmi krátkymi nohami, sediace na pchan.
 B: tuej na pchane.
 C: nádoba podobná tou na pchane.
 piao-cuo () valcovitá nádoba so zvieracím motívom.
 sü () nádoba s dvoma držadlami a pokrievkou, používaná ako nádoba na potraviny.
 šu-čen () ťažidlo. Obyčajne s bronzu, vytvarované do tvaru ležiacich či prikrčených zvierat.
 ťien ( alebo ) označuje dva rôzne objekty, buď ide o vysokú, širokú, bronzovú misu na vodu, alebo o okrúhle bronzové zrkadlo obyčajne s detailnou výzdobou na zadnej strane.
 ťüe () poľnohospodársky nástroj v tvare čakana, ale používaný ako motyka.

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 obetné nádoby z AAT-Taiwan

 Zdroj 

Kategória:Umenie v Číne
Kategória:Bronz
Kategória:Výrobky z bronzu
Kategória:Bronzová doba