Maliar Ifigénie

Maliar Ifigénie je konvenčné meno atického maliara červenofigúrových váz, pôsobiaceho približne medzi rokmi 400 až 380 pred Kr.

Meno Maliara Ifigénie je odvodené od zobrazenia Ifigénie, na jeho rukou zdobenom červenofigúrovom kalichovom kratéri, datovanom do rokov 390 až 380 pred Kr., uloženom v múzeu mesta Ferrara (Museo Archeologico Nazionale 3032). Na základe maliarskeho štýlu sa mu pripisuje aj výzdoba fragmentu zvoncového kratéra z Larnaky (Larnaka, Museum 4802) a fragmentu kratéra v Heidelbergu (Antikensammlung der Universität Heidelberg 231A).

Červenofigúrový kalichový kratér z Ferrary, objavený v hrobke (č. 1145, datovanej do začiatku 4. stor. pred Kr.) na pohrebisku neďaleko Spiny (v údolí Trebba), je zdobený zobrazením epizódy z trójskeho cyklu podľa verzie, ktorú uviedol Euripides v tragédii Ifigénia v Tauride. Ústredným bodom na váze je Artemidina svätyňa s kultovou sochou. Naľavo od nej stojí elegantne oblečená Ifigénia, v ľavej ruke drží kľúč od chrámu s korálikmi visiacimi na ňom – tradičný znak kňažky – a v pravej drží list; na druhej strane svätyne Pylades, sediaci pri skale, siaha po liste a  v popredí je ležiaci Orestes. Obaja sú zobrazení nahí s výbavou pútnika: charakteristický klobúk (petasos), plášť, kopija, ktorá môže slúžiť aj ako palica. V scéne je aj ozdobne oblečený taurský kráľ Thoas, ktorého ovieva služobník, čo je príklad toho, ako maliari váz dokázali umiestniť rôzne časové štádiá do jednej vizuálnej roviny; v Euripidovej verzii Thoas vstupuje na scénu až oveľa neskôr (IT 1153 – 1489), ale tu umelec ponúka divákom synoptický alebo simultánny príbeh. Vývoj deja v mýtickej a exotickej krajine – opakujúci sa motív v gréckom divadle – sa odráža v použití „orientálnych“ kostýmov. Na opačnej strane kratéra sú zobrazení dvaja satyrovia tancujúci okolo svojho sediaceho druha. Datovanie hrobky potvrdzujú aj dve oinochoi od Maliara hnedých vajec, zdobené výjavmi z palaistry.

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Maliari starovekého Grécka