Alexander Šarovský

Mgr. Alexander Šarovský, MBA (* 17. august 1946, Šarovce† 6. august 2023, Bratislava) bol slovenský literát, vydavateľ a publicista.

 Životopis 
Študoval na Strednej priemyselnej škole v Komárne, potom na Strednej knihovníckej škole v Bratislave, Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave a v roku 2008 na Newport International University vo Wyomingu (USA), kde získal titul MBA. Prevažnú časť života žil a pôsobil v Bratislave v mestskej časti Devínska Nová Ves.

Medzi rokmi 1960 a 1990 mu boli v rôznych denníkoch, knižných kalendároch a ročenkách postupne denne uverejňované aktuálne správy, riporty, postrehy, besednice a krátke literárne prozaické útvary hlavne zábavného druhu (Domová pokladnica – vyd. Príroda, Priateľ rodiny – vyd. Obzor), z ktorých niektoré boli ocenené vo federálnych literárnych súťažiach (Pravda 1973, Generace 1979, Proseč Terézy Novákové 1980, lit. súťaž čsl. železničiarov 1983).

Pôsobil ako zmluvný spravodajca ústredných denníkov Smena (pracoval vtedy pod vedením vedúceho JUDr. Jaroslava Gründlera), Roľnícke noviny (vedúci Ing. Alfonz Havarík), Ľud a Práca (vedúci JUDr. Ivan Melicherčík). V týchto denníkoch mu bolo opublikovaných spolu približne 1000 príspevkov. Vystúpil v televíznej relácii Litera (hlavný redaktor dr. Vrchovina). Počas totality tiež spolupracoval s rádiom Sloboda a Hlas Ameriky v Mníchove, rádiom Vatikán a rádiom Quitó v Ekvádore. Mal rad čestných funkcií ako kronikár, vedúci tlačových komisií. Vydával vlastným nákladom samizdaty.

V štátnom sektore najviac pracoval vo svojom odbore vedecko-technických informácií. Bol vedúcim závodnej technickej knižnice ZPA (Závody priemyselnej automatizácie) v Bratislave a v Plzni. Bol jedným zo zakladajúcich členov centra vedecko-technických informácií v atómovej elektrárni v Jaslovských Bohuniciach. V súkromnom sektore pôsobil od roku 1980 do 1990 ako občiansky právny zástupca, publicista a literát, v neskoršom období ako súkromný učiteľ jazykov. Bol ženatý. Mal dve dcéry Kvetoslavu, ktorá sa pedagogicky a odborne venuje liečebnopedagogickej biblioterapii – teda terapii prostredníctvom čítania a písania krásnej literatúry a Ľuboslavu, ktorá bola tiež literárne autorsky činná. Otec, svokor a starý otec.

Za kritiku totalít a súkromníčenie počas socializmu šikanovaný, po roku 1989 kompletne rehabilitovaný. Vďaka celospoločenským zmenám v roku 1990 založil súkromné vydavateľstvo Koncipkor, v ktorom pod názvom Kopance (1992) vydal svoju pôvodne samizdatovo vydanú zbierku originálnych autorských bájok Bájky I. a Bájky II. (1980) ilustrovanú výtvarníkom a grafikom Miroslavom Ďuržom, zakladateľom satirickej a humoristickej súťaže Novomestský osteň (neskôr bienále) a ďalšie publikácie.

Konkrétne zbierky Kvapky dobra – básnické prvotiny, Iskry a aforizmy, Kocky tzv. momentky, Sokoliarske príbehy, Mikropoviedky a iné veci, príbehy pre deti Atómkove dobrodružstvá, Zubná pastička (1990, 1991) a ďalšie. Napomohol prvému vydaniu filozofickej eseje Vlada Gregora Kódexy (1993), životného príbehu Idy Hubovej Červená šľachta z obdobia totality (1991), poviedok Ľuba Závadu Hrdelní obyvatelia (1991). Vydal zbierku básní svojej matky Márie Nagyovej rod. Gaálovej Básnické reminiscencie a in memoriam zbierku básní svojej dcére Ľuboslavy Števicovej rod. Nagyovej Zabudnutý čas vlčích makov (2003).

 Dielo 
 1980 – Alexander Šarovský: Bájky I. a Bájky II. – zbierka originálnych autorských bájok (2 zväzky spolu 500 strán)

Vydané po liberalizačnom roku 1989 vo vlastnom vydavateľstve Koncipkor, vždy s prideleným vlastným ISBN:

 1990
Kvapky dobra – básnické prvotiny (84 s.)
Iskry a aforizmy – zbierka aforizmov (59 s.)
Sokoliarske príbehy – zbierka poviedok (128 s.)
Kocky tzv. momentky (59 s.)
 1991
Mikropoviedky a iné veci – zbierka (101 s.)
Atómkové  dobrodružstvá (59 s.)
Zubná pastička a iné (80 s.)
 1992
7 polienok – zbierka poviedok (275 s.)
Kopance – výber z bájok zo zbierky z roku 1980 (400 s.)
 1994
Búdy života alebo životopis si píše každý sám – novela (200 s.)
Skutočná pravda o ANŠ – esej (300 s.)
 1995
Úvod do neosocializmu po páde stalinizmu – esej (29 s.)
 1997
Veľká kniha aforizmov občanov SR (36 s.)

Pomoc iným autorom prostredníctvom súkromného Vydavateľstva Koncipkor, taktiež vždy s prideleným vlastným ISBN:
 1992
Mária Nagyová Gaálová – Básnické reminiscencie (50 s.)
Ida Hubová – Červená šľachta (101 s.)
Ľubo Závada – Hrdelní obyvatelia (50 s.)
 1993
Vladimír Gregor – Kódexy (152 s.)
 2003
Ľuboslava Števicová – Zabudnutý čas vlčích makov (93 s.)

 Referencie 

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí publicisti
Kategória:Slovenskí vydavatelia
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Osobnosti zo Šaroviec