Oxytocínový reflex

Oxytocínový alebo uvoľnovací reflex je mechanizmus, ktorým sa materské mlieko transportuje z alveoly prsníka do bradavky. Satie dieťaťa stimuluje paraventrikulárne jadrá a supraoptické jadro v hypotalame, ktoré signalizuje zadnej hypofýze produkciu oxytocínu. Oxytocín stimuluje kontrakciu myoepitelových buniek obklopujúcich alveoly, ktoré už mlieko obsahujú. Zvýšený tlak spôsobuje, že mlieko prúdi cez systém vývodov a uvoľňuje sa cez bradavku. Táto reakcia môže byť podmienená napríklad plačom dieťaťa.

Uvoľňovanie mlieka sa v matkinom prsníku iniciuje satím dieťaťa. Keď dieťa saje, svaly v prsníku stláčajú mlieko smerom k bradavkám. Dieťa môže reagovať na začiatok toku materského mlieka zmenou z rýchleho satia na hlboké rytmické prehĺtanie. Niekedy je uvoľnenie materského mlieka také silné, že dieťa prská ​​a kašle a matka ho musí na krátky čas odobrať z prsníka, kým prúd nezmizne. Uvoľňovací reflex nie je vždy konzistentný, najmä spočiatku. Keď si žena zvykne na dojčenie, uvoľňovanie mlieka môže byť spúšťané rôznymi podnetmi vrátane zvuku akéhokoľvek dieťaťa. Už len pomyslenie na dojčenie môže stimulovať tento reflex, čo môže spôsobiť nechcený únik, alebo oba prsníky môžu produkovať materské mlieko, keď dieťa kŕmi z jedného prsníka. Tento a ďalšie problémy však často ustúpia po dvoch týždňoch kŕmenia. Aby ženy absorbovali neočakávané prúdy materského mlieka, môžu si vyrobiť alebo kúpiť dojčiace vložky.  

Stres alebo úzkosť môžu spôsobiť ťažkosti s dojčením. Uvoľňovanie hormónu oxytocínu vedie k uvoľnovaniu mlieka alebo spúšťaciemu reflexu. Oxytocín stimuluje svaly obklopujúce prsník, aby vytlačili mlieko. Dojčiace matky opisujú tento pocit rôzne. Niektoré cítia mierne brnenie, iné cítia obrovský tlak alebo miernu bolesť/nepohodlie a ďalšie necítia nič iné. Menšina matiek pociťuje bezprostredne pred spustením dysforický uvoľnovací reflex, ktorý spôsobuje úzkosť, hnev alebo nevoľnosť, okrem iných negatívnych pocitov, a to až niekoľko minút počas jedného kŕmenia.

Slabý uvoľňovací reflex môžu spôsobovať boľavé alebo popraskané bradavky, odlúčenie od dieťaťa, anamnéza operácie prsníka alebo poškodenie tkaniva z predchádzajúceho úrazu prsníka. Ak má matka problémy s dojčením, môžu pomôcť rôzne metódy na podporu uvoľňovací reflex. Patria sem kŕmenie na známom a pohodlnom mieste, masáž prsníka alebo chrbta alebo nahrievanie prsníka obkladom či sprchou.

Mechanizmus uvoľňovacieho reflexu
Toto je mechanizmus, ktorým sa mlieko transportuje z alveol prsníka do bradavky. Satie dieťaťa inervuje pomaly a rýchlo prispôsobujúce sa mechanoreceptory, ktoré sú husto usporiadané okolo oblasti alveol. Elektrický impulz sleduje spinotalamický trakt, ktorý začína inerváciou štvrtého medzirebrového nervu. Elektrický impulz potom stúpa po posterolaterálnom trakte na jednu alebo dve stavce a synapsiuje sa s neurónmi druhého rádu, nazývanými traktové bunky, v zadnom dorzálnom rohu. Traktové bunky sa potom krížia cez prednú bielu komisúru do anterolaterálneho rohu a stúpajú do supraoptického jadra a paraventrikulárneho jadra v hypotalame, kde synapsizujú s oxytocinergnými neurónmi tretieho rádu. Sómy týchto neurónov sa nachádzajú v hypotalame, ale ich axónové a axónové zakončenia sa nachádzajú v infundibulume hypofýzy a pars nervosa zadnej hypofýzy. Oxytocín sa produkuje v sóme neurónu v supraoptickom a paraventrikulárnom jadre a potom sa transportuje dole infundibulom cez hypotalamo-neurohypofyzeálny trakt pomocou transportného proteínu neurofyzínu I do pars nervosa zadného laloku hypofýzy a potom sa ukladá v telieskach typu Herring, kde sa ukladá až do synapsie medzi neurónmi druhého a tretieho rádu.

Po elektrickom impulze sa oxytocín uvoľní do krvného obehu. Prostredníctvom krvného obehu sa oxytocín dostane do myoepitelových buniek, ktoré sa nachádzajú medzi extracelulárnou matricou a luminálnymi epitelovými bunkami, ktoré tiež tvoria dvorce v tkanive prsníka. Keď sa oxytocín naviaže na myoepitelové bunky, bunky sa stiahnu. Zvýšený intraalveolárny tlak tlačí materské mlieko do mliečnych dutín, do mliekovodov (štúdia zistila, že mliečne dutiny nemusia existovať. Ak je zistenie pravdivé, materské mlieko jednoducho vstupuje do mliekovodov) a potom vyteká cez bradavku.

 Referencie 

 Zdroj 

Kategória:Prsník
Kategória:Materstvo