Antonín Václavík (etnograf)

Prof. PhDr. Antonín Václavík (* 12. júl 1891, Luhačovice-Pozlovice, Rakúsko-Uhorsko† 4. december 1959, Brno, ČSR) bol český (moravský) etnograf, múzejník a univerzitný profesor českého a slovenského národopisu.

Člen Slovanského ústavu, Matice slovenskej, Šafárikovej učenej spoločnosti a čestný člen Maďarskej etnografickej spoločnosti.

 Život 
Narodil sa v roku 1891 v moravských Pozloviciach do rodiny roľníka Josefa Václavíka a matky Anny, rodenej Martincovej. Bol najmladším zo siedmich detí. Vyštudoval na reálnom gymnáziu v Uherskom Brode a jednoročný kurz na obchodnej akadémii v Prahe. Pred vznikom ČSR pracoval v sázavských sklárňach Kavalier ako úradník. V roku 1922 absolvoval doplňovacie maturitné skúšky na gymnáziu v Skalici a následne študoval národopis na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave (doktorát, 1926), kde bol jeho pedagógom Karel Chotek. Študijné pobyty absolvoval v Poľsku (Krakov) a v Nemecku (Berlín).

Od roku 1919 pracoval ako úradník na Ministerstve školstva a národnej osvety a ako kustód Slovenského vlastivedného múzea v Bratislave.

V roku 1934 sa stal docentom a začal externe prednášať na Filozofickej fakulte Masarykovej univerzity v Brne. V roku 1938 bol menovaný mimoriadnym profesorom. Riadnym univerzitným profesorom sa stal v roku 1945, keď sa tiež stal predsedom národopisnej sekcie Zemskej osvetovej rady v Brne. Do roku 1953 pôsobil ako podpredseda Štátny ústav pre ľudovú pieseň. V rokoch 1956 až 1959 prednášal externe na filozofickej fakulte v Bratislave. Zomrel v roku 1959 v Brne.

 Dielo 
Václavík bol zakladateľom mnohých múzeí v Česko-Slovensku: v Luhačoviacich, Piešťanoch, Bratislave, Uherskom Hradišti a spolutvorca prvej národopisnej expozície Slovenského národného múzea v Martine. Spracoval tiež zbierky ľudového umenia na Pražskom hrade. Spoluorganizoval národopisné a múzejné kurzy pre pracovníkov regionálnych múzeí a pričinil sa o vznik a rozvoj národopisných slávností v Strážnici. Bol členom redakčných rád periodík Naše Valašsko, Valašsko, Vlastiveda moravská a Vlastivedný vestník moravský, Zprávy anthropologické společnosti a Národopisný vestník československý.

Vedecky sa zaoberal národopisnou slavistikou, zbieraním ľudovej slovesnosti. Výrazne prispel k štúdiu ľudovej kultúry na Slovensku. Medzi jeho najvýznamnejšie práce patria:

 Podunajská dedina v Československu (Bratislava, 1925)
 Luhačovské Zálesí (Luhačovice, 1930)
 Tradície ľudovej drevorezby (Bratislava, 1936)
 Slovenské palice (Martin, 1938)
 Výroční obyčeje a lidové umění (Praha, 1959)
 K národopisnému súpisu Slovenska. In: Slovenský denník, 4, 12. 5. 1921, s. 5; 20. 5. 1921, s. 5
 O lidových obrazech malovaných na skle. In: Náš smer, 7, 19201921, s. 5965
 Rozlúčka nevesty pri sobáši. In: Slovenskou otčinou, 1, 1925, s. 7677
 O slovenskom ľudovom umení. In: Kalendár Bratstvo, 15, 1926, s. 8187
 Vývoj hmotných výtvarů lidového umění v Československu. In: Prúdy, 12, 1928, s. 620628
 „Vykladaná robota“ ako doklad súčasného ľudového umenia na Slovensku. In: Slovenské pohľady, 46, 1930, s. 118121
 Otázka juhoslovanskej kolonizácie v československom národopise. In: Slovenské pohľady, 47, 1931, s. 490498
 Příspěvky k vývoji malovaných ohníšť. In: Príspevky k praveku, dejinám a národopisu na Slovensku. Bratislava 1931, s. 190192
 Genéza ľudového umenia. In: Umění na Slovenskuodkaz země a lidu. Praha 1938, s. 7176. 

 Referencie 

 Ďalšia literatúra 

 Iné projekty 

Kategória:Českí etnografi
Kategória:Českí etnológovia
Kategória:Českí muzeológovia
Kategória:Českí historici
Kategória:Českí univerzitní profesori
Kategória:Absolventi Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave
Kategória:Osobnosti z okresu Zlín