Slovenskí Američania

Slovenskí Američania () sú občania Spojených štátov Amerických slovenského pôvodu. Podľa sčítania obyvateľstva v USA z roku 2020 tvorili slovenskí Američania tretí najvačší podiel slovanských etnických skupín. V súčasnosti žije v Spojených štátoch zhruba 650 000 ľudí slovenského pôvodu.

 Dejiny 

 17. a 18. storočie 
Isaac Ferdinand Šaroši bol prvým známym prisťahovalcom z územia dnešného Slovenska, vtedy súčasťou Kráľovského Uhorska. Šaroši prišiel 22. apríla 1695 do náboženskej kolónie Germantown v Pensylvánii, kde pracoval ako učiteľ a kazateľ. Podľa všetkého sa po dvoch rokoch vrátil do Európy.

Po jeho vyhlásení za kráľa Madagaskaru a obdržaní doporučujúcich listov od Benjamina Franklina a financií od potomka Fernãoa de Magalhãesa prišiel Móric Beňovský do Ameriky, kde bojoval spolu s americkými vojskami v Americkej vojne za nezávislosť. Pridal sa k jazdectvu generála Pulaskiho a bojoval s nimi pri obliehaní Savannah. Beňovský zomrel v Madagaskare v roku 1786; jeho žena, Zuzana Hönschová zostala v Spojených štátoch od roku 1784 až do jej smrti v roku 1815.

Ďalší Slovák ktorý bojoval v americkej revolúcii, Major Jan Polerecky, ktorý sa vycvičil na francúzskej kráľovskej vojenskej akadémii v Saint Cyr, prišiel do Ameriky z Francúzska aby bojoval vo vojskách Georgea Washingtona vo vojne o nezávisosť. Bol v spoločnosti 300 „modrých husárov“, ktorým sa vzdali britské vojská pri porážke v Yorktowne. Po vojne sa Polerecky usadil v Dresdene v Maine, kde zastával niekoľko verejných funkcií.

 19. storočie 
Počas americkej občianskej vojny schválil Abraham Lincoln požiadavku na vytvorenie vojenskej spoločnosti menom „Lincoln Riflemen of Slavonic Origin“ (). Prvá dobrovoľnícka jednotka z Chicaga, kde pôsobilo veľa Slovákov, bojovala v občianskej vojne a neskôr bola inkorporovaná do 24. pešieho pluku Illinois. Slovesnký imigrant Samuel Figuli bojoval v občianskej vojne, vlastnil plantáž vo Virgínii a neskôr sa pripojil k objaviteľskej ceste na Severný pól.

Slováci začali vo veľkom imigrovať do Spojených štátov v 70. rokoch 19. storočia kvôli maďarizačnej politike vtedajšej maďarskej vlády. Keďže si americkí imigrační funkcionári neuchovávali oddelené záznamy pre každú etnickú skupinu z Rakúsko-Uhorska, je nemožné určiť presný počet Slovákov, ktorý sa prisťahoval do Spojených štátov. Predpokladá sa, že medzi 80. rokmi 19. storočia a polovicou 20. rokov 20. storočia prišlo do Spojených štátov zhruba 500 000 Slovákov. Viac ako polovica z nich sa usadila v Pensylvánii. Medzi iné obľúbené destinácie patrili Ohio, Illinois, New York a New Jersey. V štáte Arkansas bola taktiež Slovenskou kolonizačnou spoločnosťou založená obec Slovak.

 20. storočie 
náhľad|Slovenskí Američania podľa sčítania obyvateľstva z roku 2000

 Organizácia, politický aktivizmus a vznik Československa 
Keďže im bolo v Uhorsku zakázané používať vo verejných priestranstvách ich materskú slovenčinu a boli vylúčení z politiky, Slováci v Spojených štátoch boli společensky a politcky aktívni; zakladali svojpomocné spolky a bratské organizácie (Sokol, Slovenská liga v Amerike, Prvá katolícka slovenská jednota) a noviny (Slovenský denník a Jednota) a lobovali americkú vládu, predovšetkým administratívu Woodrowa Wilsona, aby sa zasadzovala pre väčšiu slobodu pre Slovákov utláčaných maďarskou nadvládou.

V roku 1910 slovenskí a iní etnickí predstavitelia úspešne presvedčili federálne úrady, aby osoby klasifikovali podľa ich jazyka namiesto ich krajiny pôvodu. Na príkaz prezidenta boli nahradené staré formuláre novými a Slováci už neboli kategorizovaní v sčítaní obyvateľstva z roku 1910 ako Rakúšania alebo Maďari.

Slováci v Amerike boli pobúrení a motivovaní k väčšej činnosti po Černovskej tragédii. 27. októbra 1907 chceli členovia farnosti v Černovej, aby Andrej Hlinka, rodák z obce, posvätil kostol, ktorý pomohol postaviť, čo bolo zamietnuté cirkevnými autoritami. V deň sa pokúsili miestni zastaviť maďarské duchovenstvo, ktoré prišlo posvätiť kostol. Kvôli tomuto začali žandári do ľudí strieľať: 9 ľudí zomrelo na mieste, dokopy 15 do konca dňa. Viac ako 60 ľudí bolo zranených. Táto udalosť podnietila britského historika a akademika Roberta Williama Setona-Watsona, aby odsúdili politiku Budapešti k národnostným menšinám v jeho knihe Rasové problémy v Uhorsku, ktorú vydal v roku 1908 pod pseudonymom Scotus Viator.

V roku 1915 predstavitelia Českého Národného Združenia a Slovenskej ligy v Amerike podpísali Clevelandskú dohodu, v ktorej sa zaviazali k spolupráci k spoločnému cieľu nezávislého štátu pre Čechov a Slovákov. Päťbodový program ustanovil základy budúceho spoločného štátu týchto dvoch národov. O tri roky neskôr bola v americkom oddelení Československej národnej rady v Pittsburghu predstaviteľmi Čechov a Slovákov uzavretá Pittsburská dohoda. Dohoda podporila program pre úsilie vzniku spoločného česko-slovenského štátu a odsúhlasila, že nový štát bude demokratickou republikou, v ktorej bude mať Slovensko vlastnú administratívu, legislatívu a súdy. 18. októbra 1918 vyhlásil vo Philadelphii na schodoch k Independence Hall hlavný autor dohody Tomáš Garrigue Masaryk, ktorého otec bol Slovák a matka Moravanka, nezávislosť Československa. V roku 1920 bol Masaryk zvolený za prvého prezidenta nezávislého Československa. Svoj sľub o slovenskej autonómii však nesplnil.

V roku 1970 bol New Yorku založený Slovenský svetový kongres. Stala sa z neho najvýznamnejšia organizácia Slovákov žijúcich v zahraničí a zastupovala spolky, inštitúcie a jedlotlivcov.

 Komunistická kontrola nad Československom 
V roku 1948 sa československej vlády zmocnili komunisti, čo viedlo masívnej migrácii slovenskej Inteligencie a povojnových politických osobností. Ďalšiu vlnu slovenskej migrácie priniesla invázia vojsk Varšavskej zmluvy v roku 1968, ktorá bola odpoveďou sovietského režimu na kultúrnu a politckú liberalizáciu Pražskej jari. Veľa jednotlivcov z tejto vlny patrilo do inteligencie.

 Demokracia a nezávislosť 
Obdobie od roku 1989 do roku 1993 je opisované ako obdobie demokracie a nezávislosti, ktoré vyústilo vo vzniku samostatnej Slovenskej republiky v roku 1993 s novou vlajkou a ústavou. V anglicky-hovoriacich krajinách je toto obdobie známe aj ako Nežný rozvod (podľa Nežnej revolúcie), pričom bolo významné pre západné vplyvy na krajinu. V roku 2002 bolo Slovensko spolu so 6 stredoeurópskymi krajinami pozvané pridať sa k NATO; Česko, Maďarsko aj Poľsko vstúpili do aliancie už v roku 1999.

 Demografia 
Najviac Slovákov emigrovalo do miest, hlavne do tých, kde sa rozrastal priemysel a bola potrebná lacná a nekvalifikovaná pracovná sila. Pre tento dôvod sa väčšina Slovákov usadila vo východných Spojených štátoch, predovšetkým v Pensylvánii, kde sa viac ako polovica z nich usadila v západnom regióne štátu, v mlynových mestečkách a regiónoch, kde sa ťažilo uhlie. Dnes žije takmer polovica slovenských Američanov v Pensylvánii (182 997) a Ohiu (108 461). Iné dôležité oblasti, kde sa usadili Slováci, zahŕňajú New York, New Jersey a Illinois. Väčšina Slovákov sa nasťahovala do miest, kde už žili iní Slováci. Medzi rokmi 1908 a 1910 bol podiel Slovákov, ktorí sa usadili do miest, kde už žila rodina alebo priatelia, 98,4%.

 Významné osobnosti 

 Umenie, kultúra a zábava 
 Jon Bon Jovi – rockový spevák, skladateľ a herec (stará matka z otcovej strany slovenského pôvodu)
 David Boreanaz – herec (matka z polovice slovenského pôvodu)
 Dove Cameronová – speváčka, herečka
 Jim Caviezel – filmový herec (stará matka z otcovej strany slovenského pôvodu)
 Scarlett Chorvat – filmová a televízna herečka
 Alexandra Daddariová – herečka
 Matthew Daddario – herec
 Laco Déczi (Ladislav Déči) – Slovensko-americký jazzový trúbkar a skladateľ, frontman Jazz Celula New York
 Steve Ditko – autor komiksov, spolutvorca hrdinov Marvel Comics Spider-Mana a Doctora Strangea
 David Dobrik – youtuber
 Jackie Evancho – speváčka
 Five for Fighting (Vladimir John Ondrasik III) – spevák-skladateľ
 Moritz Fuerst – umelec zamestnaný mincovňou Spojených štátov v 19. storočí
 Dave Grohl – rockový hudobník, multiinštrumentalista, spevák-skladateľ a filmový režisér čiastočného slovenského pôvodu
 James Haven – herec a producent
 Steve Ihnat – herec, režisér
 Justin Jedlica – „ľudská bábika Ken“
 Angelina Jolieová – herečka, bývalá módna modelka a ambasadórka Správy OSN pre pomoc a obnovu; dcéra Jona Voighta (starý otec z otcovej strany slovenského pôvodu)
 Bianca Kajlich – herečka, jej otec Dr. Aurel Jan "Relo" Kajlich bol slovenský prisťahovalec
 Candace Kroslak – herečka
 Austin Mahone – spevák-skladateľ
 Victor S. Mamatey – profesor dejín, aktívny v slovenských prisťahovaleckých organizáciach
 Luba Mason – speváčka-skladateľka, herečka, tanečníčka
 MatPat – youtuber, internetová osobnosť
 Brittany Murphy – herečka
 Pola Negri – herečka, jej otec Juraj Chalupec bol slovenský prisťahovalec
 Paul Newman – herec a filmový režisér (matka slovenského pôvodu)
 Benjamin Orr – hudobník (rusínska matka z dnešného Kojšova a ukrajinský otec)
 Emil Sitka – herec, rodičia bolo slovenskí prisťahovalci
 Allisyn Snyder – herečka
 Sara Tomko – herečka
 Robert Urich – herec
 Katarina Van Derham – modelka, herečka a vydavateľka
 Jon Voight – herec (starý otec z otcovej strany emigroval z Košíc; stará matka z otcovej strany bola taktiež slovenského pôvodu)
 Kiernan Shipka
 Melanie Gaydos (z časti slovenského pôvodu)
 Andy Warhol – (Andrew Warhola) popartový maliar, obaja rodičia boli Rusíni zo Slovenska

 Biznis 
 John Dopyera – vynálezca, podnikateľ
 John D. Hertz – podnikateľ, majiteľ a chovateľ čistokrvných preterkárskych koní a filantrop, jeden z najskorších vlastníkov The Hertz Corporation (narodený v Sklabine)
 iJustine – blogerka
 Travis Kalanick – zakladateľ Uberu (starý otec z otcovej strany emigroval z Valaškoviec)
 Frank Lowy – majiteľ a manažér Westfield-ových nákupných centier
 Anna Olson – majiteľka reštaurácií

 Právo a politika 
 Michael Badnarik – softvérový inžinier, politická osobnosť, libertariánsky kandidát na prezidenta v roku 2004
 Mark Critz – bývalý demokratický člen Snemovne reprezentantov za 12. obvod Pensylvánie
 William T. Dzurilla – medzinárodný advokát a spolupracovník sudcu Byrona Whitea z Najvyššieho súdu Spojených štátov
 Carolyn Forché – profesorka, poetka, redaktorka a obhajkyňa ľudských práv
 John Mica – bývalý republikánsky člen Snemovne reprezentantov za 7. obvod Floridy
 Joseph M. Gaydos – bývalý demokratický člen Snemovne reprezentantov za 20. obvod Pensylvánie, prvý Slovák v kongrese Spojených štátov
 Peter P. Jurchak – právny poradca pre United Mine Workers
 John Katko – bývalý republikánsky člen Snemovne reprezentantov za 24. obvod New Yorku
 Vincent Obsitnik – diplomat narodený na Slovensku, bývalý Veľvyslanec Spojených štátov na Slovensku
 Tom Ridge – Republikán, 43. guvernér Pensylvánie a 1. minister vnúternej bezpečnosti Spojených štátov
 John Roberts – predseda Najvyššieho súdu Spojených štátov
 Philip Ruppe – bývalý republikánsky člen Snemovne reprezentantov za 11. obvod Michiganu
 Claudine Schneider – bývalá republikánska členka Snemovne reprezentantov za 2. obvod Rhode Islandu
 Joe Sestak – bývalý demokratický člen Snemovne reprezentantov za 7. obvod Pensylvánie; námorný viceadmirál vo výslužbe; demokratický kandidát na prezidenta v roku 2020
 Steve Sisolak – 30. guvernér Nevady
 John Slezak – viceminister armády od roku 1954 d roku 1955
 Judy Baarová Topinková – republikánska politička v Illinois
 Jesse Ventura – 38. guvernér Minnesoty, zápasník, televízna osobnosť
 Pete Visclosky – bývalý demorkatický člen Snemovne reprezentantov za 1. obvod Indiany

 Armáda 
 Štefan Banič – vynálezca padákového zariadenia, ktoré daroval armáde Spojených štátov, ale nobol použitý
 Joseph E. Durik – námorný učeň námornej rezervy Spojených štátov
 Matej Kocak – seržant námornej pechoty Spojených štátov; dvojnášobný držiteľ Medaily cti
 Richard Marcinko – príslušník špeciálnych jednotiek SEAL amerického námorníctva a zakladateľ špeciálnej jednotky SEAL 6
 Michael Strank – seržant námornej pechoty Spojených štátov, jeden zo šiestich vlakonosičov ktorý pomohol vyvesiť amerikú vlajku na vrchu Mount Suribachi na Iwodžime 23. februára 1945

 Náboženstvo 
 Joseph Victor Adamec – emeritný biskup rímskokatolíckej diecézy Altoona–Johnstown
 David A. Bednar – člen kvóra dvanástich apoštolov, Cirkev Ježiša Krista Svätých neskorších dní (mormóni)
 Teresa Demjanovichová – rímskokatolícka mníška
 John Hardon – kňaz, psisovateľ, teológ, komunitný predstaviteľ
 Michael Novak – americký katolícky filozof, novinár, spisovateľ a diplomat
 Jaroslav Pelikan – americký historik Kresťanstva, kresťanskej teológie a stredovekej intelektuálnej histórie
 David Allen Zubik – emeritný dvanásty biskup rímskokatolíckej diecézy Pittsburghu v Pensylvánii

 Veda a medicína 
 Eugene Cernan – astronaut NASA, námorný pilot, elektrotechnik letecký inžinier a stíhací pilot
 John Dopyera – vynálezca rezonančnej gitary
 Mike Fincke – astronaut NASA, veliteľ v ISS
 Daniel Carleton Gajdusek – spolurecipient Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu za objavy týkajúce sa nových mechanizmov vzniku a šírenia infekčných chorôb (jeho otec bol Slovák)
 Ivan Alexander Getting – elektrotechnik, vynáleza GPS
 Lars Krutak – antropológ, spisovateľ, fotograf a opatrovník
 Jozef Murgaš – vynálezca,architekt, botanik, maliar, patriot a rímskokatolícky kňaz
 Douglas D. Osheroff – fyzik
 Ján Vilček – lekár, virológ, imunológ, vedec, vynálezca a filantrop; professor v oddelení mikrobiológie na New York University School of Medicine a predseda The Vilcek Foundation

 Šport 
 Joe Baksi – bývalý profesionálny boxer, tažká váha
 John Grimek – kulturista, nikdy nebol počas jeho profesionálnej kariéry porazený (syn slovenských prisťahovalcov Georgea and Marie Grimekových, roľníkov z Ústia nad Oravou)
 Chuck Bednarik – fbývalý profesionálny hráč amerického futbalu Philadelphia Eagles NFL
 George Blanda – bývalý quarterback a kicker Oakland Raiders a Houston Oilers
 Jeff Bzdelik – basketbalový tréner; asistent Houston Rockets, bývalý asistent Memphis Grizzlies a bývalý hlavný asistent Denver Nuggets, United States Air Force Academy, University of Colorado a Wake Forest University
 Robbie Ftorek – bývalý profesionálny hokejista
 Bill Hartack – džokej
 Elle Hartje – hokejista
 Mike Holovak – hráč, tréner a vedúci v americkom futbale
 Al Hostak – bývalý profesionálny boxer, stredná váha
 Scott Kazmir – hráč MLB
 Matthew Knies – hokejista
 Andy Kosco – bývalý bejzbalista
 Jack Kralick – bývalý nadhadzovač Washington Senators a Cleveland Indians
 Leslie Krichko – olympijksý lyžiar
 Johnny Kucab – nadhadzovač pre Philadelphia Atletics v 40. a 50. rokoch 20. storočia
 Kyle Kuric – profesionálny basketbalista v Španielsku, hrá za Gran Canaria
 John Kundla – profesionálny tréner NBA, člen Naismith Memorial Basketball Hall of Fame. (jeho otec Ján bol slovenský prisťahovalec)
 Joseph Lapchick – bývalý basketbalový hráč a tréner
 Pete Latzo – boxer
 Bethanie Matteková-Sandsová – profesionálna tenistka
 Stan Mikita – bývalý profesionálny hokejista
 Stephen Nedoroscik — gymnasta, olympijský víťaz v roku 2024
 Andy Pafko – bejzbalový stredopoliar Chicago Cubs (1943–51), Brooklyn Dodgers (1951–52) a Milwaukee Braves (1953–59)
 Kelly Pavlik – neporazený WBO/World Boxing Council boxerský šampión strednej váhy
 Mike Piazza – profesionálny bejzbalista
 Nicole Rajičová – krasokorčuliarka
 George Shuba – bývalý vonkajší poliar Brooklyn Dodgers
 Brian Sikorski – bejzbalový nadhadzovač
 Paul Stastny – profesionálny hokejista
 Peter Šťastný – bývalý profesionálny hokejista
 Yan Stastny – profesionálny hokejista
 Dean Talafous – bývalý profesionálny hokejista
 Brett Tomko – bývalý nadhadzovač MLB
 Scott Touzinsky – hráč volejbalu
 Alex Tuch – profesionálny hokejista
 Elmer Valo – pravopoliar, tréner a skaut v Major League Baseball
 Jason Varitek – bývalý kapitán a chytač Boston Red Sox (1997–2011)

 Referencie 

 Iné projekty 

 Zdroj