Mdina

Mdina (malt. L-Imdina, , známa aj pod talianskymi názvami Città Vecchia,  a Città Notabile, ) je opevnené mesto v severnom regióne Malty. Od staroveku po stredovek bola hlavným mestom ostrova Malta.

 História 
Kopec, na ktorom bola postavená Mdina, bol už v dobe bronzovej opevnenou oblasťou. Okolo roku 1000 pred Kristom Feničania obohnali mesto a časti dnešného Rabatu hradbami. Volal sa Malet, čo znamená útočisko, rovnaký názov dostal aj ostrov. Podľa tradície tam, kde je dnes postavená Katedrála svätého Pavla, pôvodne stál palác, ktorý obýval rímsky guvernér Publius, ktorého svätý Pavol vymenoval za prvého maltského biskupa.

V roku 870 pred Kristom Saracéni zaútočili na ostrov a mesto dostalo moderný názov Mdina, čo znamená mesto obohnané múrom. Na obranné účely Saracéni Mdinu oddelili od Rabatu hlbokou priekopou a obkolesili mesto novými hradbami. Od tohto času sa Mdina takmer nezmenila. Štruktúra a pôdorys ulíc je prakticky rovnaký ako pred tisíc rokmi.

V roku 1090 dobyl mesto Norman gróf Roger. Prvým krokom, ktorý urobil, bolo postaviť nový kostol zasvätený svätému Pavlovi namiesto malého kostolíka, na ktorom stál Publiov palác. Gróf Roger a jeho nástupcovia tiež založili maltskú aristokraciu, ktorá vždy zohrávala dôležitú úlohu v histórii Mdiny. Za Normanov a následných vládnucich dynastií prežili Malta a Mdina ťažké časy. Maltská šľachta, ktorá sa zhromaždila za múrmi Mdiny na ochranu pred pirátskymi útokmi, sa musela postarať o potreby a správu Malty. Miestokráľ Sicílie udelil Malte právo na vnútornú autonómiu, ktorá fungovala prostredníctvom obecného orgánu Università, ktorá zasadala v Mdine. V dôsledku odvahy, ktorú prejavili obyvatelia Mdiny, keď sa vzbúrili proti nespravodlivosti vládcu ostrova Monroya, španielsky kráľ udelil mestu Mdina titul Notabile.

V roku 1530 cisár Karol V. dal ostrov Rádu svätého Jána z Jeruzalema (dnes Maltézsky rád). Rytieri, ktorí boli vyslaní podať správu o ostrove a jeho meste, vyhlásili, že mesto je staré a opustené. Keď sa Rád usadil na Malte, sľúbil vnútornú autonómiu Mdiny a ochranu občianskych práv Malťanov. Počas veľkého obliehania Turkami prispela Mdina pod velením portugalského guvernéra Dona Mesquitu ku konečnému víťazstvu kontaktmi so Sicity a partizánskymi útokmi na oddiely tureckej armády.

Po veľkom obliehaní výstavba Valletty v roku 1566 znížila význam Mdiny. Z Mdiny sa stalo Staré mesto a veľmajster Juan de Lascaris-Castellar plánoval zbúrať mestské hradby, ale keď prišli vojaci vykonať jeho rozkazy, ženy z Mdiny zaútočili na vojakov metlami a povrazmi a veľmajster nechal Mdinu ohradenú, ako bola.

Silné zemetrasenie, ktoré otriaslo Maltou v roku 1693, zničilo mnoho budov vrátane katedrály. Veľmajster Antonio Manoel de Vilhena využil príležitosť a začal s projektom nových budov v Mdine. Plány novej katedrály vytvoril maltský architekt Lorenzo Gafa spolu s magisterským palácom, ktorý bol v tom čase sídlom univerzity. Toto sa začalo konať v Palazzo Giuratale. Aj miestna šľachta začala stavať nové paláce, čím dala mestu jeho moderný vzhľad, ako ho vidíme dnes.

Počas francúzskeho obdobia sa ľudia z Mdiny ako prví vzbúrili proti Francúzom, zabili generála Massona a vzbura sa rozšírila po celej Malte a Goze. Briti, ktorí nahradili Francúzov, navždy zrušili Università. Mdina sa viac ako kedykoľvek predtým stala posledným útočiskom maltskej aristokracie, ktorá týmto spôsobom pomáha zachovať aristokratický a stredoveký charakter.

 Súčasnosť 
Mdina je jednou z hlavných turistických atrakcií Malty, ktorú ročne navštívi približne 1,5 milióna turistov. V Mdine nie sú povolené žiadne autá (okrem obmedzeného počtu obyvateľov, záchranných vozidiel, svadobných áut a koní), čiastočne preto, že si vyslúžila prezývku Tiché mesto (maltsky: Il-Belt Siekta). Mesto zobrazuje nezvyčajnú zmes normanskej a barokovej architektúry vrátane niekoľkých palácov, z ktorých väčšina slúži ako súkromné ​​domy. V rokoch 2008 až 2016 sa uskutočnila rozsiahla obnova mestských hradieb.

 Pamätihodnosti 

 Katedrála svätého Pavla
 Mestské hradby vrátane brány Mdina, Gréckej brány a Torre dello Standardo
 Katedrála svätého Pavla
 Katakomby svätého Pavla
 Palazzo Vilhena (Národné múzeum prírodnej histórie)
 Palazzo Falson (Normanský dom)
 Palazzo Gatto Murina
 Palazzo Santa Sofia
 Palazzo Costanzo
 Banca Giuratale
 Corte Capitanale (radnica)
 Kaplnka svätej Agáty
 Kaplnka svätého Mikuláša
 Kostol svätého Roquea
 Väznice v Mdine
 Karmelitánsky kostol a kláštor
 Domvs Romana (ruiny rímskeho mestského domu kúsok za mestom)

 Referencie 

 Iné projekty 


Kategória:Mestá na Malte
Kategória:Bývalé hlavné mestá
Kategória:Fenické kolónie