Nijmegenský mier

Nijmegenský mier predstavoval súhrn mierových zmlúv, ktorých prológ uzatvorenia bol datovaný dňa 10. augusta roku 1678, a to po ukončení mierových rokovaní medzi Francúzskym kráľovstvom a Spojenými nizozemskými provinciami, pričom týmto mierom sa skončila tzv. Nizozemská vojna, ktorá začala v roku 1672. Zároveň sa podľa mieru pevne stanovila územná celistvosť Holandska.

 Medzinárodná situácia 

 Zmluva medzi Francúzskym kráľovstvom a Spojenými nizozemskými provinciami 
Dňa 10. augusta roku 1678 došlo k uzavretiu mierovej zmluvy medzi predstaviteľmi štátnej moci Francúzskeho kráľovstva a Spojených nizozemských provincií. Výsledkom mierových rokovaní bolo územno-vlastnícke zmeny, podľa ktorých gróf z Auvergne ako predstaviteľ rodu La Tour získal grófstvo Bergenop-Zoom. Nizozemsku sa podarilo dostať pod jeho územnú moc Maastricht.

 Zmluva medzi Francúzskym kráľovstvom a Španielskom 
Dňa 17. septembra roku 1678 došlo k uzavretiu mierovej zmluvy medzi štátnymi predstaviteľmi Francúzskeho kráľovstva a Španielskeho impéria. Podľa jednotlivých bodov v obsahu samotnej mierovej zmluvy došlo k teritoriálnym zmenám, v dôsledku ktorých odstúpilo Španielsko oblasť Franché-Comté (slobodné grófstvo burgundské) a pohraničné pevnosti španielskeho Nizozemska (súčasné Belgicko).

 Zmluva medzi Francúzskym kráľovstvom a cisárom Leopoldom I.  
Dňa 5. februára roku 1679 bola uzatvorená mierová zmluva a to medzi predstaviteľmi francúzskej diplomacie na jednej strane a cisárskej na strane druhej. Podľa podmienok tejto zmluvy bolo stanovené, že lotrinský vojvoda získal späť územie svojej dŕžavy v hraniciach z roku 1670 ibaže s výnimkou mesta Nancy a menších zmien. Navyše Leopold I. Habsburský ako cisár Svätej ríše rímskej sa zriekol podpory nepriateľov Francúzskeho kráľovstva a Švédskeho impéria.

 Zmluva medzi Francúzskym kráľovstvom a Švédskom, vojvodstvom Brunšvicko-Wolfenbüttel a Brunšvisko-Celle 
V ten istý dátum uzavretia zmluvy medzi francúzskou a cisárskou štátnou mocou došlo k uzavretiu ďalšej mierovej zmluvy. Týkala sa tentokrát Francúzskeho kráľovstva, Švédskeho impéria a vojvodstiev Brunšvisko-Wolfenbüttel a Brunšvisko-Celle. Podľa podmienok tejto zmluvy sa podarilo Švédskemu impériu znovu získať Brémy.

 Zmluva medzi Francúzskym kráľovstvom a Münsterským biskupstvom 
Dňa 29. marca roku 1679 došlo bola uzavretá ďalšia zmluva to medzi štátnymi predstaviteľmi francúzskej kráľovskej moci na jednej strane a münsterským biskupom na strane druhej. Podľa jej podmienok sa podarilo Švédskemu impériu získať územie severného Nemecka.

 Zmluva medzi Francúzskym kráľovstvom a Švédskom s Brandenburskom 
Po presne troch mesiacoch, presnejšie dňa 29. júna roku 1679 došlo k podpisu mierovej zmluvy medzi štátnou diplomaciou Francúzskeho kráľovstva, Švédskeho impéria a Brandenburska. Podľa jej podmienok v samotnom obsahu bolo pre Švédske impérium možné získať späť všetky mestá a územia, ktoré obsadili vojská brandenburského kurfistu Fridricha Viliama a to presnejšie ostrov Rujana, Štetín a Stralsund. Navyše brandenburský kurfist získal časť Predného Pomoranska na úkor Švédskeho impéria.

 Zmluva medzi Francúzskym kráľovstvom a Dánskom 
Dňa 2. septembra roku 1679 nasledovalo uzavretie novej mierovej zmluvy a to medzi štátnymi predstaviteľmi francúzskej a dánskej diplomacie tentokrát vo Fontainebleau. Na základe podmienok tejto zmluvy odstúpilo Dánske kráľovstvo od vlastníctva území, ktoré okupovalo vo Švédsku a zároveň obnovilo suverenitu Holštajnska-Gottorpska.

 Zmluva medzi Švédskom a Spojenými nizozemskými provinciami 
Posledná z celého veľkého celku mierových zmlúv medzi ranonovekými veľmocami bola uzavretá napokon až dňa 12. októbra roku 1679 medzi štátnymi predstaviteľmi Švédskeho impéria a Spojených nizozemských provincií. Podľa jej podmienok upravovala predovšetkým obchodné vzťahy obidvoch štátov.

 Situácia v Uhorsku 
Dňa 5. februára roku 1679, teda v čase, keď došlo k uzavretiu mieru medzi cisárom Leopoldom I. Habsburským a francúzskym kráľom Ľudovítom XIV., sa v Kráľovskom Uhorsku prejavil určitý zlom. Imrich Tököli ako vodca vzbúrených kurucov ostal bez francúzskej podpory. Zároveň to bola taktiež Republika oboch národov, ktorá odstúpila od podpory povstalcov na uhorskej pôde. Sám poľský kráľ Ján III. Sobieski odvolal tých Poliakov, ktorí sa rozhodli ako dobrovoľníci vstúpiť do Tököliho služieb.

 Referencie 

 Literatúra 
 SKŘIVAN, Aleš: Lexikon světových dějin 1492–1914. Praha 2002.
 TEEPLE, John B. Kronika svetových dejín. Preklad Lucia Benediková a kol. Bratislava : Ikar, 2004. 666 s. ISBN 80-551-0870-6.
 BEIER, Brigitte a kol. Kronika svetových dejín. Preklad Pavol Valachovič et al. 1. slov. vyd. [Bratislava] : Fortuna Print, 2004. 640 s. ISBN 80-89144-31-4.
 TURČAN, Vladimír a kol. Dejiny Slovenska – Dátumy, udalosti, osobnosti. Bratislava: SLOVART, spol. s.r.o., 2007, 882 s. ISBN 987-80-8085-596-3.
 KRŠÁK, Pavol. Ottov historický atlas Slovensko. Praha: Ottovo nakladatelství, s.r.o., 2015. 559 s. ISBN 978-80-7360-834-7.
 MRVA, Ivan. Temné storočie : zlomové obdobia slovenských dejín : 1618 – 1718. 1. vyd. Bratislava : Perfekt, 2021. 396 s. ISBN 978-80-8226-021-5.

 Pozri aj 
 Leopold I. Habsburský
 Francúzsko-nizozemská vojna (1672 – 1678)

 Iné projekty 

 Zdroj 

Kategória:Mierové zmluvy
Kategória:Francúzsko-nizozemská vojna
Kategória:1678