Podbelica alpínska

Podbelica alpínska () je trváca bylina z čeľade astrovité (Asteraceae). Jej prirodzený areál zahŕňa pohoria západnej, strednej a južnej Európy.

 Opis 
Podbelica alpínska je trváca bylina s dlhým, plazivým, občas rozkonáreným, vlnato šupinatým podzemkom. Byľ je priama, jednoduchá, spravidla jednoúborová, pozdĺžne ryhovaná, málo listnatá, v čase kvitnutia dlhá 10 až 35 (45) cm, často červenohnedá, dole pavučinato, hore vlnato chlpatá.

Listy sú v prízemnej ružici, v počte 2 až 3, s priemerom 2 až 5 cm, so stopkami dlhými do 12 cm. 
Ich čepeľ je srdcovito obličkovitá alebo okrúhla, na líci tmavozelená, lesklá a holá, na rube bledšia, na žilnatine vlnatá a na okraji zúbkatá. Byľové listy sú šupinovité, v hornej časti sediace, úzko až široko kopijovité, celistvookrajové, dlhé do 2 cm, zelené, na rube roztrúsene chlpaté.

Kvety sú usporiadané v súkvetí, ktorým je terčovitý úbor s priemerom 10 až 15 mm. Úbory sú vrcholové, spravidla jednotlivé, vzácne v počte 2 až 4. Okrajové kvety v úbore sú piestikovité, s korunou vláknitou, ružovou až špinavo fialovou, stredné kvety sú obojpohlavné, s korunou rúrkovitou, na báze zrastenou, dlhou 7 až 10 mm, fialovou až purpurovo červenou. Čnelka s bliznou je dlhšia ako koruna. Červenohnedý zákrov je zvončekovitý až valcovitý, jednoradový, dlhý do 10 mm. Zákrovné listene sú v počte 12 až 20, v čase zrelosti plodu sú naspäť ohnuté a úzko až čiarkovito kopijovité.

Plodmi sú úzko elipsovité nažky dlhé 4 až 6 mm, ktoré sú pozdĺžne ryhované, s 8 až 10 rebrami. Biely chlpovitý chocholec je jednoradový, dlhý do 12 mm. 

 Rozšírenie 
Areál rozšírenia podbelice alpínskej zahŕňa pohoria západnej, strednej a južnej Európy – Pyreneje, Alpy, sudetské pohoria, Karpaty, roztrúsená je na Apeninskom polostrove a Balkánskom polostrove. Zavlečená je na Britských ostrovoch, v Škótsku.

Na Slovensku sa najviac vyskytuje v Slovenskom rudohorí, Malej Fatre a Veľkej Fatre, Nízkych Tatrách, Západných Tatrách, Vysokých Tatrách , Belianskych Tatrách a tiež v Západných Beskydách a Spišských vrchoch. Pomerne hojná je na Muránskej planine, v Slovenskom raji, na Čergove a v Bukovských vrchoch. Menej častá je v Kremnických vrchoch, na Poľane, Chočských vrchoch a v Podtatranských kotlinách. Ojedinele sa vyskytuje v Slanských vrchoch, Strednom Pohornádí, Štiavnických vrchoch a v Nízkych Beskydách.

 Ekológia 
Podbelica alpínska je častý vlhkomilný druh horského až alpínskeho stupňa. Zriedka sa vyskytuje aj v subniválnom stupni na skalných terasách s hlbšou pôdou a dlho trvajúcou snehovou pokrývkou. Ťažiskom výskytu sú horské smrečiny, kosodrevina, horské lúky a pasienky. Obľubuje vlhké, kyslé, humózne, hlinitopiesočnaté pôdy. Najvyššie doložený výskyt bol zaznamenaný vo výške  na Ľadovom štíte, vo Vysokých Tatrách. Kvitne od mája do augusta.

 Poddruhy 
V rámci druhu eviduje databáza semenných rastlín POWO tieto súčasné poddruhy:
 Podbelica alpínska pravá (Homogyne alpina subsp. alpina) – hornaté oblasti západnej, strednej a južnej Európy.
 Homogyne alpina subsp. cantabrica – s výskytom v Španielsku. 

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Flóra Európy
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Kategória:Rastliny s fialovými kvetmi
Kategória:Rastliny s ružovými kvetmi