Šmalkaldská vojna

Šmalkaldská vojna bola ozbrojeným konfliktom v rokoch 1546 až 1547 a to medzi dvoma znepriatelenými stranami, pričom tú prvú prezentoval rímsko-nemecký cisár Karol V. Habsburský a tú druhý Šmalkaldský spolok nemeckých kniežat protestantského vyznania.

 Diplomatická predohra a vzplanutie vojnovej iskry 
Spočiatku bol vznik Šmalkaldského spolku, ktorý vznikol v roku 1531 v meste Schmalkalden, charakterizovaný ako obranná aliancia viacerých protestantských krajín a ríšskych miest vo Svätej ríši rímskej nemeckého národa, s tým, že podľa zakladacej listiny a jej obsahu nebol vyslovene namierený proti cisárovi Karolovi V., ktorý bol katolík. Od roku 1535 bola podmienkou členstva v tomto spolku príslušnosť k augsburskému vyznaniu. Samotná ústava z roku 1536 zakotvila zákon, ktorý vytvoril predpoklad aj vznik spolkového vojska v počte 2 000 jazdcov a 10 000 pešiakov. Samotný spolok sa stal významným mocenským faktorom v ríši ako aj v širšom európskom rámci.

Cisár Karol V. uskutočnil ešte pred prológom samotného konfliktu to, že uzavrel mier s Francúzskym kráľovstvom v meste Crépy, čím si tak mohol uvoľniť cestu pre zásah voči protestantom na území Svätej ríše rímskej. Dňa 6. júna roku 1546 sa mu podarilo úspešne vytvoriť spojenecký zväzok s pápežom v rámci boja proti kacírom. O deň na to sa cisárovi podarilo vytvoriť nové spojenectvo, tentokrát s bavorským vojvodom Viliamom IV. Napokon dňa 19. júna roku 1546 dosiahol úspešné uzavretie spojeneckej zmluvy s vojvodom Móricom Saským.

Rozhorčení členovia Šmalkaldského spolku napokon urýchlene zhromaždili armádu, ktorá sa pri Füssene snažila prehradiť cestu postupu pomocou cisárskych vojsk z talianskeho územia. Dňa 20. júna roku 1546 došlo k vyhláseniu kliatby voči landgrófovi Filipovi Hesenskému a saskému kurfistovi Jánovi Fridrichovi.

Cisár Karol V. mal veľké obavy z možného spojenia protestantských štátov s jeho súperom, francúzskym kráľom Františkom I. a práve to bol dôvod prečo napokon vyhlásil Šmalkaldskému spolku vojnu.

 Boj začína 
Cisár zhromaždil do polovice augusta roku 1546 armádu v počte 40 000 vojakov v rámci ozbrojeného zásahu proti protestantským silám. Tie sa sústredili pri Donnauwörthu. Obidve armády však boli zdecimované jednak chorobami ale aj dezerciami. V priebehu októbra roku 1546 prisľúbil samotný cisár hodnosť kurfista Móricovi Saskému, ktorý vystupoval v tomto ozbrojenom konflikte zatiaľ neutrálnym spôsobom. Do jari roku 1547 tak došlo k tomu, že sa veľká časť juhonemeckých miest s výnimkou Kostnice napokon podrobila samotnému cisárovi Karolovi V., pričom porazené mestá sa preto museli zaviazať pre zaplatenie vysokej kontribúcie.

 Bitka pri Mühlbergu 
náhľad|Bitka pri Mühlbergu. Kresba Louisa de Ávila y Zúñiga (1550).
Napriek tomu, že sa protivníci vyhýbali priamej vojenskej konfrontácii, došlo dňa 24. apríla roku 1547 k ozbrojenému stretu pri Mühlbergu kde sila cisárskej armády pod vedením Ferdinanda Álvaréza, tretieho vojvodu z Alby predstavovala 25 000 pešiakov, 4 500 jazdcov a 20 diel oproti technicky slabšej protestantskej strane Šmalkaldského spolku, ktorý disponoval počtom 12 000 pešiakov, 3 000 jazdcov a 15 delami.

 Dôsledky boja a uzavretie mieru 
Boj sa skončil vojenskou porážkou protestantských vojsk, pričom vodca Šmalkaldského spolku, hesenský landgróf Filip a saský kurfist Ján Fridrich boli zajatí a následne predvedení pred ríšsky snem v Augsburgu, ktorý sa od roku 1548 snažil urovnať náboženské diferencie v ríši a to v rámci dočasnej náboženskej úpravy, nazvanej augsburské interim. Aj napriek snahe cisára Karola V. o kompromis radikálne sily v katolíckom ani v protestantskom tábore samotné interim odmietli. Šmalkaldský spolok bol teda rozpustený. Jeho zajatci boli oslobodení z väzenia až v roku 1552.

 Referencie 

 Literatúra 
 SKŘIVAN, Aleš: Lexikon světových dějin 1492–1914. Praha 2002.
 BEIER, Brigitte a kol. Kronika svetových dejín. Preklad Pavol Valachovič et al. 1. slov. vyd. [Bratislava] : Fortuna Print, 2004. 640 s. ISBN 80-89144-31-4.
 SEGEŠ, Vladimír a kol. Encyklopédia vojen. Bratislava: Ikar, 2020. 357 s. ISBN 978-80-551-5611-8.

 Pozri aj 
 Karol V.

 Iné projekty 

 Zdroj 

Kategória:Vojny 16. storočia
Kategória:Reformácia
Kategória:Dejiny Rímsko-nemeckej ríše
Kategória:Európske náboženské vojny
Kategória:Vojny Rímsko-nemeckej ríše
Kategória:Vojny Španielska
Kategória:Vojny Habsburskej monarchie
Kategória:Vojny Saska