Nan-čchang Q-5

Nan-čchang Q-5 (; ; v kóde NATO: „Fantan“) je čínske dvojmiestne bojové lietadlo, ktoré vyvinula spoločnosť Nanchang Aircraft Manufacturing Corporation (dnes Hongdu Aviation Industry Group). Toto nadzvukové dvojmotorové lietadlo je určené hlavne na blízku leteckú podporu. Prvé verzie Q-5 slúžili primárne v čínskom letectve a námorníctve, ale neskôr boli tieto stroje exportované aj do iných krajín pod označením A-5.

 Vznik a vývoj 
Korene vzniku Q-5 siahajú až do roku 1958, keď Čínska ľudová republika začala sériovo vyrábať stíhačku J-6, čo bola kópia ruského MiG-19. V tom čase požadovalo čínske letectvo špecializované útočné lietadlo, ktoré by malo lepší výkon ako existujúce MiGy. V októbri 1958 bola skonštruovaná maketa Q-5 v reálnej veľkosti a následne bola odoslaná do Pekingu na posúdenie. Zástupca náčelníka generálneho štábu Čen Geng projekt posúdil a schválil, čím vytvoril podmienky pre konštrukciu prototypu. Avšak v roku 1961, keď prebiehala stavba prvého prototypu, bol program Q-5 kvôli finančným ťažkostiam zrušený. 

O dva roky neskôr bol program znovu obnovený, čo viedlo ku vzniku prvého prototypu, ktorý vzlietol 4. júna 1965. Q-5 zdedila od MiGu-19 krídla a chvost, ale v porovnaní so svojím predchodcom malo lietadlo dve zásadné konštrukčné zmeny. Tie sa týkali trupu, ktorý mal pevný zašpicatený nos a bočné prívody vzduchu. Zvýšená hmotnosť draku a upravený profil viedli k tomu, že Q-5 bola menej ovládateľná ako MiG-19. 

Nový typ čínskeho bojového lietadla vstúpil do služby v roku 1969. Zrovna v čase, keď boli čínsko-sovietske vzťahy najnapätejšie. Nepriateľské vzťahy so Sovietskym zväzom boli jedným z hlavných dôvodov urýchleného zavádzania Q-5 do služby. V tej dobe rozmiestnil Sovietsky zväz svoje jednotky na čínsko-sovietskych hraniciach a čínska armáda nutne potrebovala útočné lietadlo, ktoré by si poradilo s impozantnými sovietskymi tankovými divíziami. Spočiatku však bola výroba v továrni Nan-čchang veľmi pomalá, čo spôsobili najmä dopady čínskej kultúrnej revolúcie. Problémom ale nebola len kvantita, ale aj kvalita výroby. 

Produkcia lietadiel sa zrýchlila až po revolúcii koncom 70. rokov 20. storočia. Prvé štyri divízie čínskeho letectva tak boli vybavené prvou generáciou taktických bombardérov Q-5 až začiatkom 80. rokov 20. storočia.

 Konštrukcia 
náhľad|Q-5 vo Vojenskom múzeu Čínskej ľudovej revolúcie.
Lietadlo Q-5 bolo o  ťažšie ako J-6, čo zapríčinilo zníženie jeho maximálnej rýchlosti o 0,23 Machu. Q-5 má tiež v porovnaní s J-6 horšiu stúpavosť. Okrem toho potrebuje dlhšiu dráhu pre vzlet a pristátie. Aby sa uvoľnil priestor pre ďalšiu avioniku a výzbroj, bolo potrebné znížiť vnútornú kapacitu paliva, čo malo za následok kratší bojový rádius.

Q-5 má nadol sklonený profil nosa, čo poskytuje pilotovi lepšiu viditeľnosť. Q-5 je strednoplošník s rozpätím krídel . Prvé varianty Q-5 mali vo vnútri trupu zbraňovú šachtu dlhú asi , podobne ako americká F-105 Thunderchief. Tá bola neskôr odstránená, aby sa zväčšila nádrž paliva. Kokpit a vnútorné nádrže majú pancierovú ochranu. Kokpit je vybavený 3-dielnym čelným sklom.

Prvý variant Q-5 využíval staré sovietske navigačné, rádiové a zbraňové systémy MiGu-19. Lietadlo mohlo niesť  munície, ktorá pozostávala hlavne zo sovietskych bômb FAB-50, FAB-100, FAB-250. Zabudovanú výzbroj tvorili dva kanóny Type 23-2K, z ktorých každý mal v zásobníku 100 nábojov.

Lietadlo bolo poháňané dvoma prúdovými motormi WP-6, z ktorých každý mal ťah 25,5 kN (s prídavným spaľovaním 31,87 kN). Dokázalo letieť takmer rýchlosťou zvuku, ak nieslo  munície umiestnenej vo vnútornej zbraňovej šachte. Pri nesení dvojice externých palivových nádrží dosahovalo len podzvukovú rýchlosť. V závislosti od letového profilu bol maximálny akčný rádius stroja .

 Varianty 
náhľad|Q-5

Q-5: počiatočný variant vyrábaný od roku 1969.

Q-5A: upravený variant, ktorý niesol jednu vodíkovú atómovú bombu. Q-5A mal zväčšené interné aj externé palivové nádrže, aby sa predĺžil jeho dolet. Prvé odhodenie jadrovej bomby z Q-5A sa uskutočnilo 7. januára 1972 na testovacom polygóne Lop Nor. Bolo vyrobených len niekoľko kusov Q-5A a čínske letectvo už tento variant nemá v aktívnej službe.

Q-5I: vylepšený variant, ktorý mal odstránenú vnútornú zbraňovú šachtu, aby sa vytvoril priestor pre ďalšie palivo. Bol poháňaný vylepšenými prúdovými motormi WP-6AIII, ktoré s prídavným spaľovaním dosahovali ťah 36,8 kN. Výsledky letových testov potvrdili 26% nárast doletu a 35% nárast akčného rádiusu. Vzletová a pristávacia vzdialenosť sa skrátila o 130 metrov, zvýšila sa rýchlosť stúpania a maximálna rýchlosť lietadla. Stroj bol vybavený novým komunikačným systémom.

náhľad|Lietadlo A-5 bangladéšskeho letectva

Q-5IA: variant vylepšený o novú avioniku (vrátane chvostového radarového výstražného prijímača), novú výmetnicu klamných cieľov a nový zbraňový zameriavač.

Q-5III: variant vyvinutý z Q-5IA pre exportný trh, ktorý dostal označenie A-5C. Čína dostala prvú objednávku na toto lietadlo v apríli 1981 od pakistanského letectva. Dodávka týchto strojov Pakistanu sa začala v marci 1983. Pakistanský A-5C obsahoval 32 modifikácií, vrátane vystreľovacieho sedadla Martin-Baker, vylepšenej avioniky (RWR, IFF, UHF rádio) a pevných závesníkov upravených pre západné zbrane ako R550 Magic alebo AIM-9 Sidewinder. 

Q-5D: modernizovaný variant, ktorý mal slúžiť ako náhrada za zastarané Q-5I a Q-5IA. Nakoniec však bol čínskemu letectvu dodaný koncom 90. rokov 20. storočia len malý počet týchto strojov. V trupe lietadla pred predným podvozkom bol vytvorený priestor pre dodatočné prístrojové vybavenie. Priestor mohol obsahovať nový Dopplerov navigačný radar alebo TV kameru. Lietadlo bolo tiež vybavené vylepšenou avionikou vrátane priehľadového displeja, GPS a inerciálnej navigácie, výstražného rádiolokačného prijímača, leteckého rádiového navigačného systému a výmetnice klamných cieľov. Lietadlo má tiež väčší dolet a môže niesť viac typov bômb, hoci toto lietadlo stále nedisponuje schopnosťou presného zasahovania cieľov.

Q-5 Precision Strike Variant: verzia predstavená v roku 2007, ktorá už disponuje schopnosťou presného zasahovania cieľov. Toto lietadlo je vybavené laserovým značkovačom a môže niesť dve laserom navádzané bomby s hmotnosťou  (porovnateľné s americkým Paveway-I). Pod trupom lietadla je namontovaná konformná palivová nádrž, ktorá Q-5 umožňuje dlhší dolet.

 Používatelia 

 Súčasní používatelia 
  Čína
Vzdušné sily Čínskej ľudovej oslobodeneckej armády – k januáru 2024 mali 118 lietadiel Q-5.
  Mjanmarsko
Mjanmarské vzdušné sily – k januáru 2024 mali 20 lietadiel A-5.
  Sudán
Vzdušné sily Sudánu – k januáru 2024 mali 20 lietadiel A-5.

 Bývalí používatelia 
  Bangladéš
Bangladéšske vzdušné sily
  Čína
Vzdušné sily námorníctva Čínskej ľudovej oslobodzovacej armády
  Pakistan
Pakistanske vzdušné sily - v 80. rokoch obstarali viac ako 100 lietadiel Q-5III.

 Špecifikácia (Q-5D) 
vpravo|400x400bod

 Technické údaje 
 Posádka: 1
 Rozpätie: 
 Dĺžka: 
 Výška: 
 Nosná plocha: 27.95 m²
 Hmotnosť prázdneho lietadla: 
 Max. vzletová hmotnosť: 
 Pohonná jednotka: 2 × dvojprúdový motor Liming Wopen-6A 
 Suchý ťah: 29,42 kN
 Ťah s forsážou: 36,78 kN

 Výkony 
 Maximálna rýchlosť: 1,210 km/h (1,12 Mach)
 Akčný rádius: 
 Dolet: 
 Dostup: 
 Stúpavosť: /s
 Plošné zaťaženie: /m²
 Ťah/Hmotnosť: 0.63

 Výzbroj 
 2× kanóny Norinco Type 23-2K kalibru 
 10 závesníkov s nosnosťou do  (6 pod krídlami, 4 pod trupom)
 Strely vzduch-vzduch:
 PL-2 
 PL-5
 PL-7
 Neriadené strely vzduch-zem:
 kalibru , , 
 Bomby:
 gravitačné bomby s hmotnosťou , , , 
 kazetové bomby BL755
 Matra Durandal

 Referencie 

Kategória:Čínske stíhacie bombardéry