Dhoul červený

Dhoul červený () alebo len dhoul je psovitá šelma, ktorá je rozšírená v južnej, východnej a juhovýchodnej Ázii. Je jediným zástupcom rodu cuon. 

Slovo dhoul bolo odvodené z anglického dhole, inak etymológia tohto slova nie je úplne jasná. Žiadny domorodý indický názov sa nepodobá tomuto slovu, ktoré sa objavilo ako údajný miestny názov v dielach anglických autorov v začiatkoch kolonizácie. Jedna teória hovorí že je to odvodené z kannadčiny, zo slova tōḷa (vlk). 
Niektorí autori 19. storočia si toto slovo spojovali s tureckým deli (bláznivý, šialený).

Výskyt a rozšírenie
Dávnejšie bol dhoul rozšírený v južnej, východnej a juhovýchodnej Ázii, v krajinách ako Čína, Mongolsko, India, Thajsko, bývalého Sovietskeho zväzu a ďalších. V poslednej ľadovej dobe obýval aj Európu a podľa jedného nálezu zrejme i Severnú Ameriku.

V súčasnosti žijú iba v Indii a na malých plochách v niekoľkých ďalších ázijských krajinách. Obývajú rozličné biotopy, od tropických dažďových lesov až po horské oblasti. Uprednostňujú však riedko zalesnený terén a vyhýbajú sa otvoreným púšťam a stepiam.

Popis
V kohútiku merajú až 50 cm a sú dlhí asi 90 cm (bez chvosta, ktorý meria 40 až 50 cm). Samice dhoula vážia 10 až 17 kg, samce od 15 do 21 kg. Farba jeho srsti je hnedožltá alebo tmavočervená, s tmavým chvostom a svetlým bruchom. Dhoul má len šesť stoličiek na spodnej čeľusti, na rozdiel od iných psovitých šeliem, ktoré ich majú sedem.

Spôsob života
Žijú skôr v klanoch ako svorkách, keďže druhé menované označenie označuje skupinu zvierat, ktoré vždy lovia spolu. Klany v Indii môžu mať 5 až 12 jedincov. Aktívni sú prevažne cez deň. Dhouly sú oveľa menej teritoriálne ako vlky.

Potrava a lov
Lovia hlavne veľké kopytníky, ako sú jelene, kozy, kozorožce, byvoly, diviaky a dobytok. Okrem toho môžu loviť aj zajace a iné menšie cicavce ako sú hlodavce. V malej miere jedia aj ovocie.

Na love sa zvyčajne zúčastňujú traja až štyria členovia svorky. Lovia veľmi podobne ako psy hyenovité. Korisť najprv dlho prenasledujú, až kým ju nevyčerpajú a neobkľúčia. Potom na korisť zaútočia.

Rozmnožovanie a dožitie
Na rozdiel od vlčích svoriek, v klanoch dhoula sa môže rozmnožiť viac ako jedna samica. Gravidita trvá približne 60 dní. Zvyčajne rodí asi 2 až 6 mláďat, o ktorá sa stará celá svorka.HUNTER, Luke; BARRETT, Priscilla. A Field Guide to the Carnivores of the World. London etc.: Panthera, New Holland Publishers, 2011. S. 102. Po dvoch týždňoch sa im otvoria oči. Vo veku šiestich mesiacov sa už zúčastňujú lovu a vo veku ôsmich mesiacov pomáhajú pri zabíjaní veľkej koristi. Pohlavne dospelé sú vo veku 1 až 2 roky. V zajatí sa môžu dožiť až 16 rokov.Walker, E. P.; Nowak, R. M. & Warnick, F. (1983). Walker's Mammals of the World (Fourth ed.). Baltimore: Johns Hopkins University Press.

 Populácia a ohrozenie 
Dhoul dnes obýva menej ako 25 % pôvodného areálu. Divoká populácia sa odhaduje na 950 až 2 215 dospelých jedincov (k roku 2015) a podľa dostupných informácií stále klesá. Medzi hlavné hrozby patrí úbytok prirodzenej koristi, strata alebo premena životného prostredia, zabíjanie ľuďmi a nakoniec aj choroby zavlečené zdivočelými psami domácimi (besnota, psinka). Preto Medzinárodný zväz ochrany prírody a prírodných zdrojov (IUCN)  považuje druh za ohrozený. 

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

 Zdroje 

Kategória:Psovité
Kategória:Ohrozené druhy
Kategória:Ázijské cicavce