Záhrebská kronika

Záhrebská kronika () je uhorská krátka latinská kronika zo 14. storočia, resp. dá sa hovoriť o dvojici kroník – záhrebskej a varadínskej, pretože táto kronika sa zachovala v dvoch veľmi podobných verziách. Prvá verzia, záhrebská, vytvorená zrejme v rokoch 13341354 sa nachádza v Kapitule biskupstva Záhreb, ktorá bola založená v roku 1093 (rukopis: Záhreb, Archiv Hrvatske, Archivum capituli Zagrabiensis, Liber acclavatus, U 1250). Druhá, varadínska verzia kroniky () bola vytvorená pred rokom 1376 pre kapitulu biskupstva Veľký Varadín (dnes Oradea, Rumunsko), založenú uhorským kráľom Ladislavom I. ako úvod k cirkevným štatútom (rukopis: Alba Iulia, Bibliotheca Batthyaniana, F 5 II, 13).

 Obsah 
Kronika začína poctou kráľovi Ladislavovi svätému:

Záhrebská kronika pokračuje zásluhami Ladislava, pričom jeho krajinu označuje ako Sclauonie:  

Kronikár vyjadril (a v stručnosti zrealizoval) úmysel zachytiť mená a obdobia panovania uhorských kráľov od roku 889 až do roku 1342 (záhrebská kronika na rozdiel od varadínskej vynecháva Ondreja III.).

Podľa  varadínska kronika vychádza zo záhrebskej a dopĺňa ju informáciami Budínskej kroniky. Kronika prináša niektoré inde neuvedené fakty (uvádza meno syna Ladislava Lysého ako Bonuzlao), respektíve obsahuje informácie, ktoré sa neskoršie v kronikách podávajú v skreslenej podobe (uvádza správne Ondreja, Belu a Leventeho ako synov Vazula):

Vydania
Text kroniky bola vydaný v nasledovných publikáciach:
 Záhrebská kronika:



 Varadínska kronika:



 Scriptores Rerum Hungaricarum uvádzajú paralelne text oboch kroník.

 Poznámky 

 Referencie 

Kategória:Kroniky
Kategória:Literatúra v Uhorsku
Kategória:Kroniky 14. storočia