Dotácie na fosílne palivá

náhľad|Dotácie na fosílne palivá ako podiel HDP, 2021. Dotácie na fosílne palivá pred zdanením sú uvedené ako podiel na celkovom hrubom domácom produkte.
Dotácie na fosílne palivá majú rôzne formy. Môžu to byť daňové úľavy na spotrebu, napríklad nižšia daň z predaja zemného plynu na vykurovanie domácností, alebo dotácie na produkciu, ako daňové úľavy na ťažbu a prieskum ložísk ropy. Alternatívne môžu byť vo forme bezplatných či lacných negatívnych externalít, ako je znečistenie ovzdušia alebo zmena klímy v dôsledku spaľovania benzínu, nafty,  leteckého paliva, uhlia aj zemného plynu. Niektoré dotácie na fosílne palivá sú na výrobu elektriny,  napríklad dotácie pre uhoľné elektrárne.

Zrušenie dotácií na fosílne palivá by znížilo zdravotné riziká spôsobené znečistením ovzdušia a výrazne by znížilo globálne emisie uhlíka, čím by pomohlo obmedziť zmenu klímy. Niektoré výskumy odhadujú, že v roku 2021 bolo na dotácie na fosílne palivá vynaložených podstatne viac peňazí ako na poľnohospodárske dotácie škodlivé pre životné prostredie alebo dotácie na vodu, ktoré sú škodlivé pre životné prostredie.

Medzinárodná energetická agentúra (IEA) uvádza, že „vysoké ceny fosílnych palív najviac postihujú chudobných, ale dotácie sú zriedka dobre cielené na ochranu zraniteľných skupín a majú tendenciu prospievať lepšie situovaným vrstvám obyvateľstva“.

Napriek tomu, že sa krajiny G20 zaviazali postupne zrušiť neefektívne dotácie na fosílne palivá, v roku 2023 dotácie pokračovali kvôli dopytu voličov alebo kvôli energetickej bezpečnosti. Celosvetové dotácie spotreby fosílnych palív v roku 2022 boli odhadnuté na jeden bilión dolárov. Aj keď sa výška dotácií každý rok mení v závislosti od cien ropy, pravidelne sa pohybuje v stovkách miliárd dolárov.

 Definícia 
Dotácie na fosílne palivá sa v úzkom zmysle dajú chápať ako akékoľvek vládne opatrenia, ktoré znižujú náklady na výrobu energie z fosílnych palív, zvyšujú cenu, ktorú dostávajú výrobcovia energie, alebo znižujú cenu, ktorú platia spotrebitelia energie. Medzinárodná energetická agentúra definuje dotácie na fosílne palivá ako prípady, kedy sú ich ceny pre spotrebiteľov nižšie než tržná hodnota daného paliva. Podľa Medzinárodného menového fondu v roku 2022 predstavovalo 97% dotácií na fosílne palivá spotrebiteľské dotácie a len 3% boli priame dotácie výrobcom fosílnych palív.

Medzinárodný menový fond (MMF) rozlišuje explicitné a implicitné dotácie. Explicitné dotácie podľa MMF sú tie, vďaka ktorým je predajná cena fosílneho paliva nižšia ako náklady na jeho dodávku. Tieto dotácie sa zhodujú s definíciou vyššie, ktorá zahŕňa vládne opatrenia znižujúce náklady na spotrebu alebo výrobu fosílnych palív. Implicitné dotácie na fosílne palivá podľa MMF nastávajú, keď predajná cena nezahŕňa externé náklady z výroby alebo spotreby fosílnych palív. MMF teda do dotácií na fosílne palivá zahŕňa aj nedostatočne vysoké ceny týchto palív, ktoré nezohľadňujú negatívne externality. To môžu byť napríklad náklady na zdravotnú starostlivosť alebo škody na životnom prostredí.

Dotácie na elektrinu a teplo môžu byť zohľadnené do súčtu dotácií na fosílne palivá v závislosti od podielu produkovaného fosílnymi palivami. O definícii dotácií na fosílne palivá existujú spory: napríklad vláda Spojeného kráľovstva v roku 2021 uviedla, že používa definíciu IEA a nedotuje fosílne palivá, iní však v tom istom roku povedali, že podľa definície OECD Spojené kráľovstvo dotuje fosílne palivá.

 Odhady výšky dotácií 
Výšku dotácií na fosílne palivá možno odhadnúť spočítaním priamych dotácií od vlády, porovnaním cien v krajine s cenami na svetovom trhu, a v niektorých prípadoch je snaha zahrnúť náklady na poškodenie ľudského zdravia a klímy. Medzinárodná energetická agentúra odhadla dotácie na spotrebu fosílnych palív v roku 2022 na 1 bilión dolárov, teda viac než kedykoľvek predtým.

MMF však odhaduje celkové dotácie na rok 2022 na 7 biliónov dolárov alebo 7,1 percenta HDP. Táto suma je oveľa vyššia, pretože podľa definície MMF viac ako 90% zo sumy dotácií predstavujú hlavne podhodnotené environmentálne náklady, teda implicitné dotácie. Podceňovanie miestnych nákladov kvôli znečisteniu ovzdušia podľa výpočtov MMF predstavuje až 42% globálnych dotácií na fosílne palivá. Náklady spôsobené globálnym otepľovaním predstavujú 29%, dopravné zápchy a nehody na cestách 15%, ušlý príjem zo spotrebnej dane 6% a explicitné dotácie na fosílne palivá len 8%.

Vládne dotácie na fosílne palivá sa od roku 2020 podľa MMF globálne zvýšili o 2 bilióny dolárov kvôli prudkému nárastu cien energií. Zároveň MMF očakáva, že globálna výška dotácií do roku 2030 stúpne na 8 biliónov dolárov.

Medzinárodný inštitút pre trvalo udržateľný rozvoj (IISD) tvrdí, že krajiny G7 by mali každoročne zverejňovať svoje dotácie na fosílne palivá v rámci ukazovateľa 12.c.1 cieľov udržateľného rozvoja (SDGs), teda dotácií na fosílne palivá.

 Dopady 
Dotácie na spotrebu fosílnych palív znižujú cenu energie pre koncových spotrebiteľov, napríklad náklady na benzín pre vodičov áut v Iráne. Takéto opatrenia môžu získať hlasy vo voľbách a niektorí politici tvrdia, že tak pomáhajú chudobnejším občanom.

Ekonómovia sa zhodujú v tom, že najväčší absolútny prospech z dotácií na fosílne palivá majú bohatí, pretože najchudobnejší ľudia napríklad zvyčajne nevlastnia autá. Odstránenie týchto dotácií však môže zasiahnuť chudobných ľudí prostredníctvom nepriameho zvýšenia cien, napríklad cien potravín. Avšak v pomere k celkovému príjmu chudobných domácností aj malý príspevok z dotácií na energie predstavuje významné zníženie ich výdavkov. Výrobcovia, ako napríklad ropné spoločnosti, tvrdia, že zvýšenie daní na nich by spôsobilo nezamestnanosť a znížilo národnú energetickú bezpečnosť.

 Dopady na zdravie 
Odhaduje sa, že dotácie spôsobia každoročne státisíce úmrtí v dôsledku znečistenia ovzdušia.

 Ekonomické dopady 
Dotácie na fosílne palivá predstavujú opak spoplatnenia uhlíka a spotrebúvajú vládne peniaze, ktoré by sa mohli minúť na iné účely. MMF uvádza, že podporovaním nadmerného využívania energie môžu dotácie spôsobiť, že krajiny budú zraniteľnejšie voči výkyvom medzinárodných cien energie. Niektoré vlády však tvrdia, že dotácie sú potrebné na ochranu občanov pred týmito medzinárodnými výkyvmi. Podľa Medzinárodnej energetickej agentúry (IEA) by postupné zrušenie dotácií na fosílne palivá prospelo trhom s energiou, zmierňovaniu klimatických zmien a vládnym rozpočtom.

 Environmentálne dopady 
Dotácie na fosílne palivá ovplyvňujú životné prostredie a ich odstránenie by ušetrilo uhlíkový rozpočet a pomohlo obmedziť zmenu klímy.

Stanovenie cien fosílnych palív tak, aby odrážali ich skutočné náklady, by podľa správy IPCC z roku 2023 znížilo globálne emisie skleníkových plynov o 10% do roku 2030.

 Ukončovanie dotácií 
Mnohí ekonómovia odporúčajú nahradiť dotácie na spotrebu priamymi platbami cielenými na chudobných ľudí alebo domácnosti. Určenie najlepšieho spôsobu využitia ušetrených peňazí pravdepodobne vyžaduje štúdie špecifické pre danú krajinu, postupné ukončenie dotácií je však politicky náročné.

V rôznych krajinách sa postupne darí explicitné dotácie ukončovať alebo príjmať riešenia, ktoré pokrývajú environmentálne náklady dotácií. Európsky systém obchodovania s emisiami napríklad núti elektrárne a priemyselné objekty platiť za produkované emisie oxidu uhličitého, kým v Indii, Maroku, Saudskej Arábii a na Ukrajine ukončili explicitné dotácie na fosílne palivá.

 História 
Daňové úľavy na ťažbu ropy a zemného plynu existujú minimálne od začiatku 20. storočia, kedy boli uvedené v Spojených štátoch.

 Dotácie podľa druhu paliva 

 Uhlie 
Globálne dotácie na uhlie v roku 2022 boli metodikou Medzinárodnej energetickej agentúry (IEA) odhadnuté na 9 miliárd dolárov, vo forme dotácií na spotrebu uhlia. Podľa metodiky MMF však dotácie na uhlie v roku 2022 boli až 2,11 bilióna dolárov, keďže zahŕňa aj implicitné dotácie nezahrnuté IEA.

V roku 2022 podľa MMF explicitné aj implicitné dotácie na uhlie tvorili 30% globálnych dotácií na fosílne palivá.

Zo všetkých fosílnych palív uhlie vykazuje najväčší rozdiel medzi predajnou cenou, ktorá pokrýva náklady na dodávku, a efektívnou cenou, ktorá zahŕňa externé náklady. Uhlie má najväčšie externé náklady kvôli značným emisiám skleníkových plynov a škodlivých látok znečisťujúcich miestne ovzdušie.

 Ropa 
Globálne dotácie na ropu v roku 2022 boli metodikou Medzinárodnej energetickej agentúry (IEA) odhadnuté na 347 miliárd dolárov, vo forme dotácií na spotrebu ropy. Podľa metodiky MMF však dotácie na ropu v roku 2022 boli až 3,3 bilióna dolárov, keďže zahŕňa aj implicitné dotácie nezahrnuté IEA.

V roku 2022 podľa MMF explicitné aj implicitné dotácie na ropu tvorili 47% globálnych dotácií na fosílne palivá, najmä kvôli podhodnoteným spotrebným daniam, ktoré nedosahujú úroveň potrebnú na zohľadnenie environmentálnych nákladov.

Ropa vykazuje veľké rozdiely medzi predajnou cenou, ktorá pokrýva náklady na dodávku, a efektívnou cenou, ktorá zahŕňa externé náklady. Tie vznikajú pri rope hlavne kvôli veľkým nákladom na dopravné zápchy a nehody plynúce z jej použivania.

 Plyn 
Globálne dotácie na plyn v roku 2022 boli metodikou Medzinárodnej energetickej agentúry (IEA) odhadnuté na 347 miliárd dolárov, vo forme dotácií na jeho spotrebu. Podľa metodiky MMF však dotácie na plyn v roku 2022 boli až 1,2 bilióna dolárov, keďže zahŕňa aj implicitné dotácie nezahrnuté IEA.

V roku 2022 podľa MMF explicitné aj implicitné dotácie na plyn tvorili 18% globálnych dotácií na fosílne palivá. Oproti iným palivám má plyn menšie environmentálne náklady.

 Dotácie podľa krajiny 
Na stretnutí v roku 2009 sa krajiny G20 zaviazali „racionalizovať a v strednobodom horizonte postupne ukončiť neefektívne dotácie na fosílne palivá, ktoré podporujú nešetrnú spotrebu“. Na klimatickom samite COP26 v roku 2021 sa svetoví lídri dohodli na urýchlení tohto úsilia. Rôzne vládne inštitúcie však uvádzajú, že všetky dotácie na fosílne palivá sú spravidla neefektívne.

Explicitné dotácie na fosílne palivá sú rozšírené v krajinách Blízkeho východu, severnej Afriky, Európy, Ruska a krajinách severnej Ázie, a vo východnej Ázii a Tichomorí. Dotácie sú v pomere k regionálnemu HDP najnižšie v Európe a severnej Amerike, a najvyššie v pomere k regionálnemu HDP v Rusku a jeho bývalých satelitoch a krajinách Blízkeho východu. 

Na Slovensku boli v roku 2022 spotrebné dotácie na plyn vo výške miliardy dolárov podľa Medzinárodnej energetickej agentúry (IEA), kým dotácie na uhlie boli 22 miliónov dolárov. Podľa metodiky MMF boli na Slovensku v roku 2022 dotácie na fosílne palivá vo výške až 6,7 miliárd, hlavne kvôli vysokým implicitným dotáciam na ropu (podceneným environmentálnym nákladom).

 Referencie 

 Pozri aj 
 Fosílne palivá
 Mitigácia klimatickej zmeny

 Externé odkazy 
 Fosílne palivá OECD
 Reformy dotácií na fosílne palivá  Rozvojový program OSN
 Sledovač dotácií na fosílne palivá Medzinárodný inštitút pre trvalo udržateľný rozvoj (IISD)

 Zdroj 

Kategória:Fosílne palivá
Kategória:Hospodárska politika
Kategória:Environmentálna ekonomika