Univerzita v Zürichu

Univerzita v Zürichu (UZH, ) je verejná výskumná univerzita so sídlom v meste Zürich vo Švajčiarsku. Je to najväčšia univerzita vo Švajčiarsku, ktorá má 28 000 zapísaných študentov (stav: jeseň 2022). Bola založená v roku 1833 tým, že sa nová filozofická fakulta zlúčila s kolégiami teológie, práva a medicíny. Počiatky týchto kolégií siahajú až do roku 1525.

V súčasnosti (2024) má univerzita sedem fakúlt: filozofickú, medicínsku, ekonomickú, právnickú, fakultu matematiky a prírodných vied, teologickú a veterinárnu. Univerzita ponúka najširšiu škálu predmetov a kurzov zo všetkých švajčiarskych vysokých škôl.

 História 
náhľad|Letecký pohľad (1953)
Univerzita v Zürichu bola založená 29. apríla 1833, Vznikla tým, že sa existujúce kolégium teológie, Carolinum založené Huldrychom Zwinglim v roku 1525, a kolégiá práva a medicíny zlúčili s novou filozofickou fakultou. Bola to prvá univerzita v Európe, ktorú založil štát a nie panovník alebo cirkev.

V prvých rokoch univerzity spôsobilo veľkú kontroverziu, keď bol v roku 1839 za hlavu katedry teológie vymenovaný nemecký teológ David Friedrich Strauss. Strauss totiž tvrdil, že zázraky v kresťanskom Novom zákone sú iba mytologizovaným prerozprávaním normálnych udalostí, a teda, že na nich nie je v skutočnosti nič nadprirodzené.The Life of Jesus, Critically Examined by David Friedrich Strauss 2010  pages 39–43 and 87–91The Making of the New Spirituality by James A. Herrick 2003  pages 58–65Familiar Stranger: An Introduction to Jesus of Nazareth by Michael J. McClymond (March 22, 2004)  page 82See Douglas R McGaughey, "On D.F. Strauß and the 1839 Revolution in Zurich"  Úrady nakoniec Straussovi ponúkli dôchodok skôr, ako mal možnosť začať vykonávať svoje povinnosti, a tak zabránili eskalovaniu tejto kontroverzie.

Univerzita umožnila ženám navštevovať prednášky filozofie od roku 1847 a v roku 1866 prijala prvú doktorandku. V roku 1901 pribudla Fakulta veterinárskeho lekárstva, ktorá je druhou najstaršou fakultou tohto typu na svete. V roku 1914 sa univerzita presťahovala do nových priestorov navrhnutých architektom Karlom Moserom na Rämistrasse 71. 

 Kampus 
Univerzita je roztrúsená po celom meste Zürich. Hlavné kampusy sa nachádzajú v centre mesta, Irchelpark a Oerlikon. Členovia univerzity môžu využívať niekoľko knižníc, vrátane knižnice ETH a centrálnej knižnice v Zürichu, ktorá obsahuje viac ako 5 miliónov zväzkov. V roku 1962 navrhla Prírodovedecká fakulta zriadiť areál Irchelpark na Strickhofareale. Prvá etapa výstavby univerzitných budov sa začala v roku 1973 a kampus bol slávnostne otvorený v roku 1979. Výstavba druhej etapy trvala od roku 1978 do roku 1983. V areáli sa nachádza aj Antropologické múzeum () a kantonálny mestský archív v Zürichu ().

 Múzeá 
Inštitút a múzeum pre dejiny medicíny sú súčasťou univerzity. K univerzite patrí okrem iného aj 13 múzeí: Múzeum anatomickej zbierky, Múzeum archeologickej zbierky, Botanické múzeum, Múzeum voskových škvŕn, Vedecké exploratórium, Múzeum veterinárnej histórie, Zürišské múzeum herbárov, Múzeum antropológie, Botanická záhrada, Etnografické múzeum, Paleontologické múzeum, Múzeum zbierky veterinárnej anatómie a Zoologické múzeum.

 Akademické zázemie 
náhľad|Hlavná budova navrhnutá Karlom Moserom. (pohľad z juhu)
V oblasti biologických vied a financií existuje úzka spolupráca medzi Univerzitou v Zürichu a ETH (Federálny technologický inštitút). Príklady spoločných iniciatív medzi týmito dvoma inštitúciami zahŕňajú Univerzitu medicíny v Zürichu a Prekladové centurum Wyss v Zürichu.

 Umiestnenie v rebríčkoch 
 Rebríček Shanghai Jiao Tong University (veľký dôraz na výsledky výskumu – citácie, Nobelove ceny atď.) Celkovo sa Univerzita v Zürichu umiestnila v tomto rebríčku na 59. mieste, ako aj na 5. a 10. mieste v pododboroch Ekológia a Biologické vedy o človeku.
 QS World University Rankings (veľký dôraz na peer review) Univerzita v Zürichu získala v tomto rebríčku 91. miesto celkovo a 56. miesto v medicíne, čo z Univerzity v Zürichu robí najvyššie hodnotenú univerzitu vo Švajčiarsku pre medicínu podľa QS.
 The World University Rankings 2024 Univerzita v Zúrichu získala v tomto rebríčku 80. miesto celkovo a 42. miesto v subdisciplíne obchod a ekonomika.

Katedra ekonómie Univerzity v Zürichu je obzvlášť silná a v roku 2017 bola Handelsblattom zaradená na prvé miesto v nemecky hovoriacej oblasti.  V roku 2009 bola Obchodná fakulta na treťom mieste v nemecky hovoriacej oblasti. 

 Jazyková politika 
náhľad|Atrium Central
náhľad|Irchel Kampus, novšie a vzdialenejšie umiestnené budovy univerzity v Zürichu
náhľad|Socha pri vchode do hlavnej budovy Univerzity v Zürichu
Bakalárske kurzy sa vyučujú vo švajčiarskej štandardnej nemčine (Hochdeutsch), ale používanie angličtiny je na mnohých fakultách čoraz bežnejším. Jediným bakalárskym programom vyučovaným výlučne v angličtine je program „Anglický jazyk a literatúra“. Všetky magisterské kurzy na Prírodovedeckej fakulte prebiehajú v anglickom jazyku. Magisterské kurzy v odbore ekonómia a financie sa uskutočňujú hlavne v angličtine, zatiaľ čo magisterské štúdium v odbore kvantitatívne financie prebieha výlučne v angličtine.

 Študentský život 
Univerzitný akademický športový zväz (ASVZ) ponúka študentom univerzity široké možnosti športového vyžitia. Študentský zbor je zastúpený prostredníctvom Združenia študentov Univerzity v Zürichu (), ktorý organizuje podujatia a je zapojený do správy univerzity.

 Významní absolventi a profesori 

 Politika, právo a spoločnosť 
 Jacqueline Badran, politik a podnikateľ
 Johannes Baumann, prezident švajčiarskej konfederácie
 Johann Jakob Blumer, švajčiarsky štátnik a historik
 Peter Bodenmann, prezident Sociálnej demokratickej strany Švajčiarska
 Ernst Brugger, prezident švajčiarskej konfederácie
 Emil Brunner, profesor systémovej a praktickej teológie
 Carl Jacob Burckhardt, švajčiarsky diplomat a politik
 Felix Calonder, prezident švajčiarskej konfederácie
 Ignazio Cassis, prezident švajčiarskej konfederácie
 Leandra Columberg, politik
 Adolf Deucher, prezident švajčiarskej konfederácie
 Alphons Egli, prezident švajčiarskej konfederácie
 Philipp Etter, prezident švajčiarskej konfederácie
 Sigi Feigel (19212004), švajčiarsky advokát, predseda Israelitische Cultusgemeinde Zürich (ICZ) a známy svojimi kampaňami proti antisemitizmu a rasizmu
 Ludwig Forrer, prezident švajčiarskej konfederácie
 Kurt Furgler, prezident švajčiarskej konfederácie
 Jonas Furrer, prezident švajčiarskej konfederácie
 Athol Gill, austrálsky teológ
 Balthasar Glättli, politička Strany zelených Švajčiarska
 Christoph Beat Graber, profesor práva, mediálne právo
 Bernhard Hammer, prezident švajčiarskej konfederácie
 Robert Haab, prezident švajčiarskej konfederácie
 Heinrich Häberlin, prezident švajčiarskej konfederácie
 Joachim Heer, prezident švajčiarskej konfederácie
 Arthur Hoffmann, prezident švajčiarskej konfederácie
 Fritz Honegger, prezident švajčiarskej konfederácie
 Eugen Huber, švajčiarsky právnik a tvorca švajčiarskeho občianskeho zákonníka
 Max Huber, švajčiarsky právnik a diplomat
 Daniel Jositsch, profesor práva a politik za Sociálnodemokratickú stranu Švajčiarska
 Jakob Kellenberger, švajčiarsky diplomat a predseda Medzinárodného výboru Červeného kríža
 Florence Kelley, americká ekonómka, sociálna a politická reformátorka, jedna z prvých žien, ktorá zastávala celoštátnu funkciu hlavnej továrenskej inšpektorky štátu Illinois
 Stephan Klapproth, švajčiarsky novinár a televízny moderátor
 Elisabeth Kopp, švajčiarska politička a prvá žena zvolená do Švajčiarskej federálnej rady
 Ursula Koch (nar. 1941), švajčiarska politička
 Moritz Leuenberger, prezident švajčiarskej konfederácie
 Doris Leuthard, prezident švajčiarskej konfederácie
 Rosa Luxemburg, marxistická teoretička, filozofka, ekonómka a aktivistka poľského židovského pôvodu
 Min Li Marti, švajčiarsky politik a vydavateľ
 Albert Meyer, prezident švajčiarskej konfederácie
 Mattea Meyer, švajčiarsky politik
 Heather Neff, americký novelista
 Max Petitpierre, prezident švajčiarskej konfederácie
 Adeline Rittershaus (18761924), filologička, znalkyňa starej škandinávskej literatúry a bojovníčka za rovnoprávnosť žien
 Carl Victor Ryssel, teológ
 Roger Sablonier (19412010), švajčiarsky historik a spisovateľ (fakulta, Emeritierter Ordinarius für Geschichte des Mittelalters)
 Marionna Schlatter
 Leon Schlumpf, prezident švajčiarskej konfederácie
 Barbara Schmid-Federer, člen Národnej rady Švajčiarska
 Ernst Sieber (19272018), švajčiarsky pastor, sociálny pracovník, spisovateľ a bývalý politik EVP
 Cornelio Sommaruga, švajčiarsky humanitárny pracovník, právnik a diplomat
 Willy Spühler, prezident švajčiarskej konfederácie
 Walther Stampfli, prezident švajčiarskej konfederácie
 Hashim Thaçi, predseda vlády Kosovskej republiky
 Wangpo Tethong (nar. 1963), švajčiarsko-tibetský aktivista, spisovateľ, hovorca pre Greenpeace Švajčiarsko a člen 15. tibetského exilového parlamentu
 Daniel Thürer, švajčiarsky právnik
 Klaus Tschütscher, bývalá hlava vlády Lichtenštajnska v pozícii predsedu vlády
 Ernst Wetter, prezident švajčiarskej konfederácie
 Sigmund Widmer (19192003), švajčiarsky politik
 Dölf Wild (nar. 1954), švajčiarsky historik a archeológ
 Josephina Theresia Zürcher, jedna z prvých lekárok v Osmanskej ríši
 Sam Ratulangi, indonézsky národný hrdina, štátnik, učiteľ, novinár, politik, prvý Celebes/Sulawesi guvernér a bývalý indonézsky partizán (doktor matematiky)
 Ernest Douwes Dekker, indonézsky národný hrdina, holandsko-indonézsky politik, spisovateľ

 Ekonomika, obchod a manažment 
 Christoph Blocher, švajčiarsky politik, industrialista a bývalý člen Švajčiarskej federálnej rady
 Karl Brunner, švajčiarsky ekonóm
 Markus U. Diethelm, švajčiarsky podnikateľ a hlavný poradca skupiny UBS AG
 Martin Ebner (nar. 1945), švajčiarsky miliardár a podnikateľ
 Marc Faber, investičný analytik a podnikateľ
 Alan Frei, švajčiarsky podnikateľ
 Bruno Frey, švajčiarsky ekonóm
 Thomas Gottstein (nar. 1964), švajčiarsky bankár, riaditeľ Credit Suisse
 Walter Haefner, podnikateľ, majiteľ a chovateľ dostihových koní plemena Thoroughbred v Írsku
 Jörg Kachelmann, moderátor, novinár a podnikateľ v oblasti meteorológie
 Raynold Kaufgetz, švajčiarsky ekonóm
 Peter Kurer, švajčiarsky manažér a právnik
 Adriano B. Lucatelli, švajčiarsky manažér a podnikateľ
 Dominique Rinderknecht, švajčiarska modelka a Miss Švajčiarsko 2013
 Marcel Rohner, švajčiarsky podnikateľ, UBS AG
 Stephan Schmidheiny, švajčiarsky podnikateľ a miliardár

 Veda 
 Artur Avila, profesor na Inštitúte pre matematiku a držiteľ ocenenia Fieldsova medaila
 Christian Beyel, švajčiarsky matematik
 Brigitta Danuserová, medicína
 Peter Debye, holandský fyzik a chemik
 Albert Einstein, teoretický fyzik, ktorý získal doktorát na univerzite v Zürichu v roku 1905 a bol vymenovaný za mimoriadneho profesora na univerzite v roku 1909
 Anna Fischer-Dückelmann, jedna z prvých žien, ktoré získali lekársky diplom v nemecky hovoriacej krajine
 Natalie Gramsová, nemecká lekárka, spisovateľka a vedecká komunikátorka
 Paul Herrling (Ph.D. 1975), švajčiarsky vedúci podnikového výskumu, profesor
 Albert Hofmann, švajčiarsky vedec a objaviteľ LSD-25
 Max Holzmann, švajčiarsky kardiológ
 Edith Humphrey, chemička a prvá Britka, ktorá získala doktorát z chémie
 Hugo Iltis, biológ, životopisec Gregora Mendela
 Maximilian Janisch, švajčiarsky matematik, najmladší doktorand vo Švajčiarsku
 Alfred Kleiner, experimentálny fyzik
 Hanna Kokko, biológ
 Jean Lindenmann (19242015), švajčiarsky imunológ a virológ; spoluobjaviteľ interferónu
 Rachel Lloyd (18391900), americká chemička
 Rolf Pfeifer, informatika a umelá inteligencia
 Wilhelm Röntgen, fyzik a inžinier, ktorý objavil röntgenové žiarenie
 Erwin Schrödinger, rakúsky fyzik, ktorý bol profesorom v rokoch 1921 až 1927
 Heinrich Willi, švajčiarsky pediater
 Heidi Wunderli-Allenspach (nar. 1947), švajčiarska biologička a prvá ženská riaditeľka ETH Zürich
 Gazi Yaşargil, muž storočia v neurochirurgii 19501999, profesor a predseda oddelenia neurochirurgie (19731993)

 Filozofia a teológia 
 Eberhard Jüngel (19342021), nemecký luteránsky teológ

 Umenie a hudba 
 Luzia von Wyl (nar. 1985), švajčiarska skladateľka a klaviristka

 Laureáti Nobelovej ceny 
S univerzitou je spojených 12 nositeľov Nobelovej ceny, predovšetkým za fyziku a chémiu.
náhľad|Albert Einstein
 Rok Odbor Laureát 1901 Fyzika Wilhelm Conrad Röntgen 1902 Literatúra Theodor Mommsen 1913 Chémia Alfred Werner 1914 Fyzika Max von Laue 1921 Fyzika Albert Einstein 1933 Fyzika Erwin Schrödinger 1936 Chémia Peter Debye 1937 Chémia Paul Karrer 1939 Chémia Lavoslav Ružička 1949 Medicína Walter Rudolf Hess 1987 Fyzika Karl Alex Müller 1996 Medicína Rolf M. Zinkernagel

 Pridružené inštitúcie 
 Corpus Córporum, digitálna knižnica vytvorená a spravovaná univerzitným Inštitútom pre grécku a latinskú filológiu.
 Švajčiarske národné superpočítačové centrum

Referencie

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Únia študentských združení univerzity v Zürichu 
 Rebríček švajčiarskych univerzít

Kategória:Stavby v Zürichu
Kategória:Univerzita v Zürichu
Kategória:Univerzity vo Švajčiarsku