Západné Rodopy

Západné Rodopy () sú jedným z dvoch podcelkov pohoria Rodopy v južnom Bulharsku a v severnom Grécku. V najvyššom bode dosahuje nadmorskej výšky 

 Všeobecná charakteristika 
Západné Rodopy sú väčším z dvoch podcelkov Rodop a dosahujú celkovej rozlohy 8732 km², z ktorých 8061 km² leží na území Bulharska a zvyšná časť v Grécku. Sú taktiež vyššie než Východné Rodopy a ich celkový charakter je viac horský a charakterizovaný mohutnými vysokými vrchmi, hlbokými dolinami a množstvom vnútrohorských kotlín. Najvyšším vrchom je Goľam Perelik s nadmorskou výškou , ktorý je zároveň najvyšším vrchom celého pohoria Rodopy.

 Hranica 
Hranica medzi Západnými a Východnými Rodopami začína na severe východne od mesta Părvomaj a vedie dolinou rieky Kajaklijka do sedla Kitkata v nadmorskej výške  Zo sedla pokračuje pri dedine Žălt kamăk najskôr po ľavom prítoku rieky Borovica a neskôr priamo po tejto rieke k priehrade Kărdžali a rovnomennému mestu. Východne od mesta Kărdžali pri priehrade Studen kladenec, hranica pokračuje po toku rieky Vărbica do dediny Preseka. Západne od tejto dediny pokračuje po toku rieky Gaber dere okolo dediny Gorski izvor a dosahuje plošiny Markovi poľani z ktorej pokračuje na západ, kde dosahuje hraničného sedla Jučkaja, ktoré leží v nadmorskej výške  a z neho pokračuje už gréckym územím po toku krátkej rieky Ufak dere a okolo dediny Kotani sa dostáva do doliny rieky Kuru Potamus. Pokračuje po tejto rieke dokým nedosiahne roviny pri dedine Poliantos medzi mestami Komotini a Xanti, kde sa končí.

 Delenie 
Západné Rodopy predstavujú zložitý systém dielov a hrebeňov, ktoré sú od seba oddelené hlbokými dolinami. Delia sa na západnú a východnú časť, pričom hranica medzi týmito dvoma časťami prebieha po riekach Văča a Bujnovska reka. Východná časť Západných Rodop sa niekedy zvykne nazývať Stredné Rodopy, no ide v tomto prípade len o ľudový názov a oficiálne takáto časť neexistuje. Rozdelenie podľa jednotlivých dielov je nasledovné:

 Západné Rodopyzápadná časť 
 Alabak (aj Boževec, alebo Boženec)
 Bataška planina
 Besaparski ridove
 Velijško-Videniški ďal (aj Velijškijat rid)
 Dăbraš (aj Dospatska planina)
 Devinska planina

 Západné Rodopyvýchodná časť 
 Černatica
 Vărchovrăch
 Sredňa (aj Pangarlijca)
 Beločerkovskijat rid
 Persenskijat ďal
 Karabalkan
 Pereliksko-Prespanskijat ďal
 Perelikskata čast
 Mursalica
 Bukova planina
 Prespanskata čast
 Raďuva planina
 Manastirište
 Kruševska planina
 Gradište
 Karakulas
 Dobrostan
 Ardinskijat ďal
 Kajnadinski rid
 Žălti ďal
 Ustrenskijat rid

 Vodstvo 
Najdôležitejšími riekami Západných Rodop sú rieky Arda, Văča a Asenica. V Západných Rodopoch sa nachádza aj veľké množstvo vodných nádrží pričom medzi najväčšie patria Dospat, Văča, Batak, Cankov kamăk, Goľam Beglik a Široka poľana.

 Klíma 
Podnebie je vo väčšej časti Západných Rodop prechodne kontinentálne pričom priemerná ročná teplota sa vo veľkej časti teritória pohybuje medzi 5 °C a 8 °C. Existujú tu dve obdobia so zvýšeným objemom zrážok a to obdobie od mája do júna a obdobie od novembra do decembra. Snežná pokrývka sa vo vyšších častiach udrží v priemere 150 dní ročne.

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Rodopy
Kategória:Západné Rodopy