Dominikánska španielčina

Dominikánska španielčina () je španielčina, ktorou sa hovorí v Dominikánskej republike; a tiež medzi dominikánskou diaspórou, z ktorej väčšina žije v Spojených štátoch, najmä v New Yorku, New Jersey, Connecticute, na Rhode Islande, v Massachusetts, Pensylvánii a na Floride.

Dominikánska španielčina, karibská odnož španielčiny, je založená na dialektoch andalúzskej a kanárskej španielčiny južného Španielska a má vplyvy z afrických jazykov, domorodých Tainov a ďalšie arawakanské jazyky. Hovoriaci dominikánskou španielčinou môžu tiež používať konzervatívne slová, ktoré sú podobné starším variantom španielčiny. Rozmanitosť, ktorou sa hovorí v regióne Cibao, je ovplyvnená Španielmi a Portugalcami kolonistami zo 16. a 17. storočia v údolí Cibao a vykazuje väčší než priemerný vplyv kanárskych osadníkov z 18. storočia.Henríquez Ureña (1940)

Existuje tiež významný vplyv afrických jazykov na španielčinu, ktorou hovoria haitskí a afrokaribskí potomkovia migrantov v Dominikánskej republike, najmä v gramatike a fonetike. Avšak prisťahovalci druhej generácie z Haiti hovoria rečou veľmi blízkou dominikánskej štandardnej reči, ak ňou v skutočnosti nehovoria, asimilovanou do hlavného prúdu reči.

Fonológia
Ako väčšina ostatných španielskych dialektov, aj dominikánska španielčina sa vyznačuje yeísmami: zvuky reprezentované ll (palatinálne laterálne ) a y (historicky palatinálny aproximant ) sa spojili do jedného. Táto zlúčená fonéma sa vo všeobecnosti vyslovuje ako  alebo . To znamená, že v Dominikánskej republike (rovnako ako vo väčšine krajín Latinskej Ameriky a Španielsku) je se cayó „spadol“ homofónne so se calló „zmlkol / mlčal“.
Dominikánska španielčina má seseo (nie je rozdiel medzi  a ). Čiže, caza („loviť“) je homofónne s casa („dom“). Seseo je spoločný pre takmer celú Hispánsku Ameriku, Kanárske ostrovy a južné Španielsko.
Je bežná silná kontrakcia v každodennej reči, ako napríklad pri „voy a“ do „vuá“ or „voá“, or „¿para adónde vas?“ into „¿p'a'nde va'?“. Another example: „David 'tá 'co'ta'o“, from „David está acostado“ („Dávid leží / Dávid spí“), hoci degeminácia samohlások je vo väčšine španielskych dialektov normálna, porov. štandardné polostrovné „David est'acostado“, ktoré sa bežne vyslovuje s jedným .
Frikatíva  má tendenciu zmiznúť alebo sa stať bezhlasovou gotálnou frikatívou  na konci slabík.  Zmena môže byť realizovaná len na úrovni slov alebo môže prekračovať hranice slov. To znamená, že las mesas son blancas („stoly sú biele“) sa vyslovuje ako  (alebo , s degeminovaným ), ale pri las águilas azules („modré orly“) sa konečná slabika  v las a águilas môže preslabifikovať na počiatočnú slabiku nasledujúcich samohláskových počiatočných slov a zostať  (), alebo sa stať  (líši sa to podľa hovoriaceho). Aspirácia alebo zmiznutie konečnej slabiky  je bežné vo veľkej časti Hispánskej Ameriky, Kanárskych ostrovov a južného Španielska. Konečná slabika [s] je často menej redukovaná vo formálnom prejave, ako je televízne vysielanie. 
Príklad č. 1: povedať lo niño or los niño namiesto los niños
Príklad č. 2: povedať lluvia ailada aleno lluvias ailada namiesto lluvias aisladas
 Počiatočná slabika  sa môže príležitostne aspirovať aj vo vidieckych častiach El Cibaa.  Najčastejšie sa to vyskytuje v zvratnom zámene se a v sí („áno“).Bullock & Toribio (2009:65–66)
V niektorých oblastiach majú reproduktory tendenciu vynechávať konečný zvuk r v slovesných infinitívoch. Niekde sa erózia považuje za vlastnosť nevzdelaných hovoriacich, inde je však rozšírená, prinajmenšom v rýchlej reči.
Konečná slabika r má tendenciu byť zmenená v mnohých slovách zvukom i na severe Cibaa a v provincii El CibaoHenríquez Ureña (1940:38–39) a písmenom l (L) na východe a v hlavnom meste (Santo Domingo): sloveso correr („bežať“) sa vyslovuje correi, resp. correl, a perdón („odpustenie / ospravedlnenie“) sa stane peidón a peldón. Konečné  sa tiež zlúči do  v El Cibau a El Seibu. Toto nahradenie písmenom i je jemne (takmer nemo) prítomné v andalúzskej španielčine a tiež použitie l je prototypové a výraznejšie, in portorickej španielčine. Predpokladá sa, že má andalúzsky pôvod.
Písmeno „d“ je nemé v bežnej koncovke slova -ado. Napríklad slovo casado („ženatý“) a lado („strana“, „smer“) sa v dominikánskej španielčine vyslovujú ako casao a lao.
V niekoľkých častiach krajiny sa „el“ na konci slova vyslovuje ako „err“. Napríklad Miguel možno v dominikánskej španielčine vysloviť ako Miguer, vlastnosť, ktorú zdieľa s andalúzskou španielčinou a na rozdiel od portorickej španielčiny, kde je to nopak, napr.  vyslovenie mena Arturo („Artur“) ako Alturo.
  na konci slova je zvyčajne velarizované na konci frázy alebo pred iným slovom začínajúcim samohláskou. Konečné  môže byť tiež velarizované slovo vnútorne.Lipski (2008:136, 140) Na elcibaoskom vidieku sa konečné  môže aj úplne vynechať, typicky nazalizáciou predchádzajúcej samohlásky, ale príležitostne môže byť úplne vynechaný bez stopy po nazalizácii. Táto úplná erózia je najbežnejšia u detí.Lipski (2008:66–67)
 Alveolárny trilk  a dokonca aj verberantu  možno medzi niektorými vidieckymi hovoriacimi z El Cibaa nahradiť uvulárnym trilkom.Bullock & Toribio (2009:67)
 Vo vidieckych častiach El Cibaa majú konečné neprízvučné samohlásky často zníženú intenzitu a dĺžku a post-tonikum  sa môže povýšiť , čiže gallo („kohút“) možno vysloviť ako gallu. V oyó, tretia osoba jednotného čísla predteritnej formy slova oír („počuť“), je počiatočné  často vidieckymi cibaeños povýšené na : .Bullock & Toribio (2009:60, 68)

Medzi ďalšie rozdiely oproti štandardnej španielčine patrí chybné pridanie s, čím sa nadmerne kompenzuje zvyk vynechávať ho.

Príklad č. 1:
štandardne: administraciones públicas  [public administrations]
hovorovo: aminitracione pública 
hyperkorigovane: asministracione púsblica 
Príklad č. 2:
štandardne: jaguar [jaguar]
hovorovo: jagual / jaguai
hyperkorigovane: jasguar

Hyperkorigovaná forma je často súčasťou očividne sarkastického spôsobu reči, ktorý sa bežne používa skôr na žartovanie než na každodennú reč. Často sa nazýva hablar fisno („slušne povedané“), s písmenom „s“ navyše v slove fino. Medzi vidieckymi deťmi v El Cibaa je vkladanie písmena S stále bežné, čo spochybňuje jeho status hyperkorekcie, pretože tieto deti sú málo vystavené štandardným formám reči.Bullock & Toribio (2009:59) Vnútorné vkladanie slov je najbežnejšie pred neznelými stopovými spoluhláskami, najmä , a takmer nikdy sa nevyskytuje pred nazálnymi.Bullock & Toribio (2009:63 Vidiecki obyvatelia El Cibaa často vkladajú „s“ za funkčné slová, ako napr. des todo („zo všetkého“). Toto je zvyčajne pred zastavovacími spoluhláskami, ale občas môže byť pred samohláskami, ako napr. des animales („zo zvierat“). Niektorí hovoriaci tiež používajú konečné vloženie písmená „s“ ako prozodický hraničný znak.Bullock & Toribio (2009:63–65)

Existujú aj hyperkorekcie fúzie  a  do . Napríklad Haití („Haiti“) sa môže vysloviť ako Artís.

 Referencie 

 Zdroj 

Kategória:Jazyky v Dominikánskej republike
Kategória:Španielčina