Skorocel najvyšší

Skorocel najvyšší (lat. Plantago altissima, iné názvy pozri nižšie) je druh rastliny z rodu skorocel (Plantago). 

 Názvy 

 Slovenské  
Od začiatku 50. rokov 20. storočia sa tento druh volá skorocel najvyšší.ČERVENKA, M. et al. Slovenské botanické názvoslovie. Bratislava: Príroda. 1986. S. 361NOVACKÝ, J. M. Slovenská botanická nomenklatúra. 1954. S. 137 Staršie slovenské názvy sú skorocel vysokýMALOCH, M. Krmovinárstvo - základy náuky o pestovaní lúk a pasienkov, Lúkarstvo a pasienkárstvo. Bratislava: Oráč, 1952. S. 357 a skorocel najväčšíHROMÁDKA, J. et al. Slovenská vlastiveda. Bratislava: Slovenská akadémia vied a umení, 1943. S. 352, 353 (pričom ale názvom skorocel najväčší sa dnes označuje druh Plantago maximaČERVENKA, M. et al. Slovenské botanické názvoslovie. Bratislava: Príroda. 1986. S. 362). Reuss 1853 použil názov jitrocel nejvyšší. Iné slovenské názvy, ani ľudové názvy, nie sú doložené, pravdepodobne preto, že sa tento druh zamieňa(l) s druhom skorocel kopijovitý a niekedy sa doňho aj zaraďoval – porovnaj nižšie uvedené latinské synonymá.

 Latinské 
Jediné isté druhové synonymum je Plantago crassipes Borbás 1878 [non Brullo 1993], pričom ale už samotný autor tohto synonyma výslovne považoval za neisté, či jeho crassipes je samostatný druh alebo súčasť iného druhu. Podľa niektorých názorov sú ďalšie synonymá Plantago irrigua Fisch. ex Rchb 1831, Plantago schottii Roem. & Schult. 1818 a/alebo Plantago sylvatica H.Mart. 1812, ktoré sú podľa iných názorov synonymami skorocelu kopijovitého.SLAVÍK, B. et al. Květena České republiky 6, S. , Praha: Academia. 2000. S. 542Plantago irrigua, Plantago schottii in: 

Skorocel najvyšší sa dávnejšej v minulosti niekedy považoval za súčasť (konkrétne poddruh, varietu či formu) druhu skorocel kopijovitý (Plantago lanceolata), takže sa uvádzal niektorým z týchto spôsobov:
 Plantago lanceolata subsp. altissima (L.) Nyman 1881
 Plantago lanceolata var. altissima (L.) Roth 1827
 Plantago lanceolata f. altissima (L.) Batt. 1890 
 Plantago lanceolata var. major Homann 1828.

 Výskyt 
Areál výskytu skorocelu najvyššieho je obmedzený na juhovýchod Európy. Jeho severná hranica rozšírenia prechádza juhozápadným Rakúskom, Slovenskom a Maďarskom; južná hranica vedie koncom Balkánského polostrova. 

 Slovensko 
Na Slovensku v súčasnosti rastie ojedinele na Podunajskej nížine (najmä v okolí Dunaja a Malého Dunaja). Výskyt na Záhorskej nížine (najmä pri rieke Morava) a v Bratislave (Devínska Kobyla a pod.) už nie je istý, ale v minulosti tam každopádne rástol. Na Podunajskej nížine rástol v minulosti veľmi hojne – známych bolo asi 50 lokalít výskytu od Bratislavy po Štúrovo.

 Opis 
Je to vytrvalá rastlina. Dorastá priemerne do výšky , ojedinele do 120 cm. Z pomerne dlhého, plazivého a len málo vetveného podzemku s tučnými 1 – 2 mm adventnými koreňmiChrtek J. sen. (2000): Plantago L. – jitrocel. – In: Slavík B., Chrtek J. jun. & Štěpánková J. (eds), Květena České republiky 6, p. 530–546, Academia, Praha. vyrastá niekoľko listových ružíc, ktoré sú tvorené početnými kopijovitými listami rastúcimi vzpriamene. Listy bývajú dlhé 20 až  a široké 2 až , dole sú zúžené do nožičky a na vrchole zahrotené, po obvode bývajú celistvé alebo oddelené zubaté, majú výraznú podlhovastú žilnatinu s piatymi až siedmymi žilkami a v mladosti sú porastené bielymi chĺpkami.

Pevné priame alebo oblúkovito prehnuté stvoly, vysoké 50 až , sú hranaté (so 6 až 12 podlhovastými ryhami) a pritisnuto chlpaté. Na ich vrcholoch sú do hustých elipsovitých či valcovitých, 2 až  dlhých klasov osadené obojpohlavné kvety s asi  vajcovitými listami a ktoré sú na koncoch dlhé špicaté. Štyri suchoblanité, zašpicatené, roztrúseno chlpaté kališné lístky sú  dlhé a dva z nich sú zrastené. Rovnaký počet vajcovitých korunných listov tvorí rúrku, a ich hnedasté laloky sú  dlhé. Štyri hnedasté nitky tyčiniek dosahujú dĺžku 6 až  a nesú žlto-oranžové,  veľké peľnice. Ploidia druhu je 2n = 72.

Plodom je podlhovastá  tobolka s uťatým vrcholom. Obsahuje niekoľko, takmer  dlhých, červenohnedých lesklých semien.

 Ekológia 
Miestom rastu skorocela najvyššieho sú vlhké a mokré lúky, ako aj občas zaplavované močiare prevažne aluviálneho charakteru. Najlepšie mu vyhovujú neutrálne až mierne alkalické piesčité a hlinito-piesčité pôdy v teplých, nížinatých oblastiach. Blízko morského pobrežia rastliny znášajú aj brakickú vodu.

 Zámena 
Podobný je skorocelu kopijovitému (najmä jeho variete Plantago lanceolata var. sylvatica Pers.), od ktorého sa však odlišuje dĺžkou podzemku a hrúbkou adventívnych koreňov.

 Ochrana 
Na Slovensku je skorocel najvyšší zákonom chránený, jeho oficiálna spoločenská hodnota je 37 € za kus.vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 158/2014 Z. z., ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 24/2003 Z. z., ktorou sa vykonáva zákon č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Plantago altissima L., 2021-06-18, Ebergassing, Rakúsko – fotky celej rastliny s podzemkom a adventnými koreňmi

 Zdroj 

Kategória:Skorocelovité
Kategória:Zákonom chránené rastliny na Slovensku
Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Flóra v Česku
Kategória:Flóra Európy
Kategória:Flóra Ázie