Amorijská dynastia

Amorijská dynastia (iné mená: amorejská dynastia, frýgska dynastia, frýgická dynastia) bola byzantská dynastia vládnuca v rokoch 820867. Preslávila sa doznievaním a ukončením ikonoklastických (obrazoboreckých) sporov. Počas patriarchátu Fótia došlo k tzv. Fótiovej schizme s Rímom, pokresťančeniu Bulharov (cár Boris) a k vyslaniu svätých Cyrila a Metoda na Veľkú Moravu (862/3). Bojovala s Arabmi (Abbásovcami). Vláda Amorijskej dynastie sa skončila v roku 867, keď cisára Michala III. zvrhol zakladateľ Macedónskej dynastie, Bazil I. Pomenovanie získala od miesta narodenia jej zakladateľa, Michala II., ktorým bolo maloázijské mesto Amorion, ktoré bolo počas jej vlády zničené Arabmi (pozri aj 40 mučeníkov z Amoria).

Podľa niektorých byzantológov nebol otcom byzantského cisára Leva VI. zakladateľ Macedónskej dynastie Bazil I., ale jeho predchodca Michal III., ktorého Bazil zvrhol. Pokiaľ by tomu tak bolo, amorijská dynastia by de facto pod cudzím menom vládla až do roku 1056, keď zomrela cisárovná Teodora.

+ Panovníci Panovník  Roky vládyPoznámka Michal II. 820829vzbura Tomáša Slovana (821823)Teofil829842posledný obrazoborecký cisárTeodora842856regentka, obnovila uctievanie ikonMichal III.842867misia svätých Cyrila a Metoda, zvrhnutý Bazilom I., neskôr démonizovaný pre legitimovanie Macedónskej dynastie

 Referencie 

Kategória:Amorijská dynastia
Kategória:Šľachtické rody v Byzantskej ríši
Kategória:Byzantské cisárske dynastie