Hodinová veža (Triavna)

Hodinová veža () je stavba hodinovej veže zo začiatku 19. storočia, ktorá sa nachádza v meste Triavna v Gabrovskej oblasti v severnom Bulharsku. 

Stavba má pridelený štatút kultúrnej pamiatky národného významu. Je jedným zo symbolov mesta Triavna.

 Lokalita 
Hodinová veža sa nachádza v historickej časti mesta Triavna. Je súčasťou súboru budov historického námestia „Ďado Nikola“ (, doslova námestie deda Nikolu). Veža stojí v západnom rohu námestia v blízkosti rieky.

 Dejiny 
Pohľad na vežu z juhovýchodu|náhľad|vľavo
Zvykne sa uvádzať, že hodinovú vežu v Triavne nechali postaviť miestne obchodnícke cechy potom, čo osmanský správca tarnovskej oblasti v roku 1813 nariadil výstavbu hodinových veží vo väčších mestách a dedinách oblasti ako Gabrovo, Triavna, Elena a iné. Toto je však nepravdepodobné a tento konkrétny príkaz k výstavbe sa pravdepodobne týkal len trevnenskej hodinovej veže, keďže hodinová veža v Gabrove bola postavená už v priebehu samotného roku 1813 a hodinová veža v Elene dokonca v roku 1812.

Samotná veža bola následne postavená v priebehu jednej staviteľskej sezóny v priebehu roku 1814. Výstavby sa zúčastnila veľká časť trevneského obyvateľstva. V roku 1815 bol vo veži inštalovaný hodinový mechanizmus, ktorého autormi sú bratia Kănčo A Geňu Radoslavovovi. 

V roku 1908 boli namaľované na hnedo vrchné drevené časti veže a v roku 1923 boli namaľované na zeleno. V roku 1958 bol na strieške namontovaný ukazateľ vetra. V roku 1966 prebehli reštauračné práce na drevených častiach veže, pričom prebehla aj výmena obloženia. V roku 1967 získala stavba štatút kultúrnej pamiatky národného významu. V rovnakom roku bol na hodinovej veži nainštalovaný ciferník. V roku 1971  bol k hodinovému mechanizmu prirobený nástroj, ktorý každý večer v 22:00 zahrá pieseň Strojna se Kalina vie, s textom básne Nerazdelni od Penča Slavejkova. V 70. rokoch 20. storočia prebehli reštauračné práce na hodinovom mechanizme. Vykonal ich sofijský hodinár Jordan Cakov. Ďalšie reštauračné práce hodinového mechanizmu sa začali v roku 1979 a prebiehali aj začiatkom 80. rokov 20. storočia. Vykonal ich hodinár Petăr Canev a jeho spolupracovníci. V rámci tejto reštaurácie bolo vymenených viacero častí hodinového mechanizmu.

Posledné reštauračné práce na trevnenskej hodinovej veži prebehli v roku 2013.

 Charakteristika 
Celkovo sa veža skladá z troch stupňov. Prvý základný stupeň má štvorcový pôdorys s rozmermi 5,60 x 5,60 metra. Vo vrchnej časti je ukončený vo forme skosenej pyramídy. Je postavený z lámaných kameňov. Hrúbka stien dosahuje 0,95 metra. Vo vnútornej časti sa nachádza 1 meter široké schodisko. Výška prvého stupňa dosahuje približne 10,80 metra.

Druhý stupeň je vysoký 3,95 metra. Je postavený z dreva vo forme osemstennej prizmy. Základná konštrukcia je obložená drevenými doskami. V priestore druhého stupňa sa nachádza hodinový mechanizmus. 

Tretí stupeň je rovnako ako druhý vo forme osemstennej prizmy s výškou 2,20 metra. Je zakončený strieškou vo forme kužeľu. Celková výška tretieho stupňa je 6,40 metra. V priestore tretieho stupňa sa nachádza zvon, ktorý odbíja čas. Zvon bol odliaty v Rusku.

Celková výška trevnenskej hodinovej veže je 21,15 metra.

Hodinový mechanizmus sa musí ručne navíjať každých 24 hodín.

 Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany 
Kategória: kultúrna pamiatka národného významu, súčasť pamiatkovo chráneného architektonického ansábla Centralnijat ploštad.

Rok vyhlásenia: 1967 

Dôvod pamiatkovej ochrany: architektonicko-staviteľská hodnota stavby

Oficiálny názov na zozname kultúrnych pamiatok: Časovnikova kula (, doslova Hodinová veža) 

 Zaujímavosť 
 Pri zháňaní materiálov na výstavbu hodinovej veže, využili trevnenskí obchodníci tejto situácie a časť materiálu bola ukrytá a neskôr použitá pri tajnej výstavbe Chrámu svätého Michala archanjela, ktorý bol postavený v roku 1819.

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Stavby v Triavne
Kategória:Kultúrne pamiatky v Bulharsku
Kategória:Veže v Bulharsku
Kategória:Architektúra z 1814
Kategória:Hodinové veže
Kategória:Osmanská architektúra v Bulharsku