Démokratia

Démokratia () bola staroveká aténska slávnosť k pocte demokracie založená zrejme až po znovuzavedení demokracie v Aténach roku 403 pred Kr., po období vlády tridsiatich tyranov. Pravdepodobne sa oslavovala 12. dňa atického mesiaca boédromión. 

Pojem „demokracia“ sa ešte v Kleisthénovej dobe (koniec 6. stor. pred Kr.) nepoužíval. Eunomia „zákonný poriadok“ bola nahradená pojmom isonomia označujúcim „rovnosť pred zákonmi“ či politickú rovnoprávnosť. To bol prvý pojem, ktorý označoval demokraciu. V Periklovej dobe slovo démokratia (t. j. vláda ľudu, od kretein – vládnuť, démos – ľud) nahradilo označenie isonomia pre popis politickej situácie v Aténach. Zahrňovalo v sebe predstavu práva, slobody a rovnosti.

Vytvoreniu kultu zosobnenia demokracie došlo približne v roku 330 pred Kr. (dokazuje to aj nápis IG II² 1496, v riadkoch 131-132 Inscriptiones Graecae, Regions: Attica (IG I-III): Attica IG II² 1496 ), keď aténsky rozvoj spoločensko-ekonomickej elity ovládajúci formovanie politického názoru a liturgizáciu úradov sprevádzal dôraz na demokratické inštitúcie (Aténčania reorganizovali niektoré verejné náboženské sviatky a obety a zrenovovali rôzne kulty). Od toho roku sa Démokratii začali prinášať obety (podľa Plutarcha 12. boédromióna, a to v deň, kedy bola demokracia v roku 403 pred Kr. znovu nastolenáPloutarchos, Moralia, De mulierum virtutibus, 349 f.) a jej kňaz, rovnako ako kňaz boha Démosa, mali čestné miesto v divadle (okrem božskej Démokratie sa tiež uctievali i „demokratické“ božstvá ako Peithó, bohyňa presviedčania, Zeus Agoraios, patrón politického zhromaždenia, Aténa Agoraia a Themis, bohyňa božského zákona). Približne v rovnakom čase sa Aténčania rozhodli na agore postaviť sochu bohyne Démokratie, a to neďaleko Stoy Dia Eleutheria (v Diovom stĺporadí), kde známy maliar Eufranor už dve desaťročia predtým na svojej maľbe spájal Démokratiu s Théseom a Démosom. Fragmenty zo sochy Démokratie, pochádzajúcej z rokov 335 až 330 pred Kr., sa našli v základoch domu z byzantského obdobia, hneď vedľa základov podstavca z tretej štvrtiny 4. stor. pred Kr. Tomuto datovaniu zodpovedajú aj slohové znaky tejto sochy.

Na aténskej Agore sa našla aj mramorová stéla zaznamenávajúca dekrét proti tyranii prijatý v Aténach v roku 337/6 pred Kr. Bol to dôrazný spôsob, ako pripomenúť, že pôvodná demokracia bola koncipovaná a postupne obnovená ako protityranská forma politeie („štátu, ústavy“). Nad textom je umiestnený basreliéf zobrazujúci bohyňu Démokratiu, zosobnenú demokraciu, pri akte korunovania vencom z posvätných olivových listov sediacej mužskej postavy, ktorá predstavuje Démosa, zosobnenie aténskeho ľudu. Tento dekrét bol prijatý krátko po víťazstve Macedóncov pri Chaironei, zrejme s cieľom odradiť ľud od promacedónskej vzbury. Keď potom Macedónci v roku 322 pred Kr. Atény obsadili, stéla musela byť zbúraná.

V týchto rokoch zároveň prebiehala v Aténach rozsiahla stavebná činnosť. V porovnaní s 5. storočím pred Kr., keď takmer všetky prostriedky smerovali do prestavby „horného mesta“ a dolné mesto zostalo prevažne zanedbané, vo 4. storočí pred Kr. sa v celom tomto mestskom priestore rozbehol čulý stavebný ruch. Do popredia sa dostávali najmä tie projekty, ktoré boli považované za symboly demokracie.

 Referencie 


Kategória:Starogrécke sviatky