Maud z Walesu

Maud z Walesu (Maud Charlotte Mary Victoria, * 26. november 1869 - † 20. november 1938) bola nórskou kráľovnou ako manželka kráľa Haakona VII. Bola dcérou britského kráľa Eduarda VII. a kráľovnej Alexandry. Pred svadbou bola známa ako princezná Maud z Walesu, pretože jej otec bol v tom čase princ z Walesu.

 Raný život a vzdelanie 
vľavo|náhľad|210x210bod|Maud (v strede) spolu so svojimi sestrami Viktóriou a Lujzou. 
Maud sa narodila 26. novembra 1869 v Marlborough House v Londýne. Bola dcérou Alberta Eduarda, princa z Walesu a Alexandry, princeznej z Walesu. Albert Eduard bol najstarším synom britskej kráľovnej Viktórie a Alexandra bola dcérou dánskeho kráľa Kristiána IX. Maud dostala mená „Maud Charlotte Mary Victoria“. Bola pokrstená 24. decembra 1869 londýnskym biskupom Johnom Jacksonom v Marlborough House. Jej krstnými rodičmi boli: Maudin strýko z otcovej strany princ Leopold, za ktorého zastupoval vojvoda z Cambridge; Frederik Viliam Hesensko-Kasselský, za ktorého zastupoval František z Tecku; Viktor Hohenlohe-Langenburský; Adelaida Mária Anhaltsko-Desavská, ktorú zastupovala Mária Adelaida z Cambridge; švédsky kráľ Karol XV., za ktorého zastupoval švédsky minister Carl Hochschild; Mária Bádenská, ktorú zastupovala Claudine z Tecku; jej teta Mária Fiodorovna, ktorú zastupoval barón de Brunnow; dánska korunná princezná Lujza, za ktorú zastupovala manželka dánskeho ministra de Bülowa; a jej praprateta vojvodkyňa z Inverness. 
vľavo|náhľad|280x280bod|Maud v 90. rokoch 19. storočia 
Nervózna Maud bola vo svojej rodine známa ako „Harry, admirálovi Henry Keppelovi, ktorého správanie v Krymskej vojne bolo v tej dobe považované za veľmi odvážne.Hibbert, s. 182King, s. 144 Maud sa zúčastnila takmer všetkých každoročných ciest princeznej z Walesu do Dánska a neskôr sprevádzala svoju matku a sestry na plavbách do Nórska a Stredozemného mora. Bola družičkou na svadbe svojej tety Beatrix z otcovej strany s princom Henrichom z Battenbergu v roku 1885 a na svadbe svojho staršieho brata Juraja a Márie z Tecku v roku 1893. 
náhľad|291x291bod|Maud v roku 1896
Maud spolu so svojimi sestrami Viktóriou a Lujzou prevzali 6. augusta 1887 od svojej starej matky kráľovnej Viktórie cisársky rad indickej koruny. Rovnako ako jej sestry aj ona bola držiteľkou radu Viktórie a Alberta (prvej triedy) a mala Veľký kríž dámy Radu nemocnice sv. Jána Jeruzalemského. 

 Dánska princezná 
vľavo|náhľad|208x208bod|Svadba Maud a Karola Dánskeho. 
Maud sa vydala pomerne neskoro a na nájdenie manžela čakala až do svojich dvadsiatich rokov. Pôvodne sa chcela vydať za svojho vzdialeného bratranca Františka z Tecku, mladšieho brata svojej švagrinej Márie. Napriek tomu, že bol relatívne ochudobnený z narastajúcich dlhov a hazardných hier a mohol mať prospech z Maudinho postavenia, ignoroval jej návrhy. 

22. júla 1896 sa vydala za svojho bratranca princa Karola Dánskeho v súkromnej kaplnke Buckinghamského paláca. Karol bol druhým synom staršieho brata princeznej Alexandry, dánskeho korunného princa Frederika a švédskej princeznej Lujzy. Otec nevesty im daroval  Appleton House na Sandringham Estate v Norfolku ako vidiecke sídlo pre jej časté návštevy Spojeného kráľovstva. Práve tu sa narodilo 2. júla 1903 ich jediné dieťa, princ Alexander. 

Princ Karol slúžil ako dôstojník v kráľovskom dánskom námorníctve a až do roku 1905 žil s Maud a Alexandrom zvyčajne v Dánsku. V júni 1905 nórsky Storting rozpustil 91-ročnú úniu medzi Švédskom a Nórskom a odhlasoval ponúknutie trónu dánskemu princovi Karolovi. To že Maud bola členkou britskej kráľovskej rodiny zohralo veľkú úlohu v tom, prečo bol Karol vybratý. V novembri 1905, princ Karol prijal nórsky trón ako kráľ Haakon VII., zatiaľ čo jeho malý syn Alexander bol premenovaný na Olafa. Kráľ Haakon a kráľovná Maud boli korunovaní 22. júna 1906 v Nidaroskej katedrále v Trondheime. Odvtedy nebola v Škandinávii žiadna korunovácia. 

 Nórska kráľovná 
vľavo|náhľad|287x287bod|Maud na svojej korunovácii
Kráľovná Maud nikdy nestratila lásku k Spojenému kráľovstvu, ale rýchlo sa prispôsobila svojej novej krajine a povinnostiam kráľovnej. Bol vytvorený kráľovský dvor a Marie Magdalena Rustadová bola vymenovaná za hlavnú dvornú dámu. Maud hrala silnú a dominantnú úlohu na dvore a v rodine. Na verejnosti mala diskrétnu rolu. 
náhľad|Maud v roku 1914
Počas prvých rokoch v Nórsku sa s manželom fotografovala v nórskych národných krojoch a užívali si zimné športy, ako je lyžovanie, aby si v očiach verejnosti získali nórsky vzhľad. Nemala rada reprezentáciu, ale svoju úlohu kráľovnej s veľkou starostlivosťou a používala oblečenie a šperky, aby pôsobila kráľovským dojmom. Podporovala charity, najmä tie, ktoré sa týkali detí a zvierat. Medzi jej projekty patril Dronningens Hjelpekomité (Výbor pre pomoc kráľovnej) počas Prvej svetovej vojny. Podporovala dom feministky Katti Anker Møllerovej pre slobodné matky (1906), ktorý bol považovaný za radikálny, navrhovala nábytok v prospech Barnetovcov (Detská výstava) v roku 1921 a predával fotografie na charitatívne účely. Maud, vášnivá jazdkyňa, trvala na modernizácii stajní kráľovského paláca v Osle. Kráľovná Maud sama dohliadala na veľkú časť tohto projektu a bola veľmi inšpirovaná Royal Mews v Londýne, keď sa stajne rozširovali. 

Maud aj po príchode do Nórska naďalej považovala Spojené kráľovstvo za svoj skutočný domov a Spojené kráľovstvo navštevovala každý rok. Počas svojich návštev väčšinou bývala v Appleton House na Sandrighamskom panstve v Norfolku. Ocenila aj niektoré aspekty Nórska, ako napríklad zimné športy a podporovala výchovu svojho syna ako Nóra. Naučila sa lyžovať a zriadila anglický park v Kongsseteren, kráľovskej chate s výhľadom na Oslo, a v letnom sídle v Bygdøy. Bola popisovaná ako zdržanlivá na verejnosti a v súkromí ako osoba v záľube vo vtipoch. 

Posledné verejné vystúpenie kráľovnej Maud v Spojenom kráľovstve bolo na korunovácii svojho synovca Juraja VI. a kráľovnej Alžbety v máji 1937 vo Westminsterskom opátstve. Sedela v kráľovskej lavici vedľa svojej švagrinej kráľovnej Márie a netere Márie, grófky z Harewoodu. 

Maud tiež získala povesť štýlového obliekania. Výstava mnohých predmetov z jej elegantného šatníka sa konala vo Victoria and Albert Museum v roku 2005. 

 Smrť a dedičstvo 
náhľad|322x322bod|Kráľovná Maud v roku 1928. 
Maud navštívila Anglicko v októbri 1938. Spočiatku bývala v Appleton House, ale potom sa presťahovala do hotela v londýnskom West Ende. Ochorela a bola prevezená do domova dôchodcov na Bentinck Street 18 v Marylebone v Londýne, kde jej 16. novembra 1938 operovali brucho, kde podľa súčasných informácii trpela pokročilou rakovinou. Kráľ Haakon okamžite vycestoval z Nórska k jej lôžku. Hoci Maud operáciu prežila, nečakane zomrela na zlyhanie srdca 20. novembra 1938, šesť dní pred svojimi 69. narodeninami a v deň 13. výročia smrti svojej matky. V čase svojej smrti bola posledným žijúcim potomkom kráľa Eduarda VII. a kráľovnej Alexandry. Nórskym novinám bolo dovolené porušiť zákon zakazujúci publikovanie v nedeľu, aby informovali nórsku verejnosť o smrti kráľovnej. Kráľ Haakon vrátil Appleton House britskej kráľovskej rodine. 
Jej telo bolo vrátené do Nórska na palube HMS Royal Oak, vlajkovej lode druhej bojovej eskadry domácej flotily Royal Navy. Pred pohrebom bolo jej telo premiestnené do malého kostola v Osle. Kráľovná Maud bola pochovaná v Kráľovskom mauzóleu v Pevnosti Akershus v Osle. Jej závet bol spečatený v Londýne v roku 1939. Jej majetok v Anglicku a Walese bol ocenený na 7 941 libier. 

 Dedičstvo 
Zem kráľovnej Maud a Pohorie kráľovnej Maud v Antarktíde; Stredná škola kráľovnej Maud v Hongkongu a Záliv kráľovnej Maud v Nunavut v Kanade sú pomenované po Maud. Loď Maud, navrhnutá podľa špecifikácii Roalda Amundsena pre službu v Severnom ľadovom oceáne bola spustená v roku 1916, aby preplávala a preskúmala Severnú morskú cestu. Bola pokrstená na počesť kráľovnej Maud. Bola po nej aj pomenovaná loď HMoMS Maud. Kráľovnej Maud dezert je pomenovaný po nej. 

 Tituly 

 26. november 1869 – 22. júl 1896: Jej kráľovská výsosť princezná Maud z Walesu
 22. júl 1896 – 18. november 1905: Jej kráľovská výsosť Maud Dánska 
 18. november 1905 – 20. november 1938: Jej veličenstvo kráľovná Nórska

 Rodokmeň 

 Referencie 

 Literatúra 









 Iné projekty 

 Zdroj 



Kategória:Kráľovské manželky Nórska
Kategória:Britské princezné
Kategória:Dánske princezné
Kategória:Sasko-cobursko-gothajská dynastia
Kategória:Dámy Kráľovského radu Viktórie a Alberta
Kategória:Nositelia Najctihodnejšieho rádu svätého Jána Jeruzalemského