Gărmen (dedina)

Gărmen () je dedina ležiaca v juhozápadnom Bulharsku. Nachádza sa v Blagoevgradskej oblasti v okrese Gărmen, ktorého je administratívnym centrom.

 Geografia 
 Poloha 
Dedina leží v Blagoevgradskej oblasti na hranici severovýchodnej časti Gocedelčevskej kotliny a západných svahov západorodopského dielu Dăbraš (). v nadmorskej výške približne 

Nachádza sa približne 7 kilometrov severovýchodne od mesta Goce Delčev a 113 kilometrov juhovýchodne od oblastného mesta Blagoevgrad. Najbližšie dediny sú Marčevo a Ogňanovo, ktorých hranice tesne susedia.

Pri južnom okraji dediny preteká rieka Mesta a západne od dediny rieka Kanina, ktorá je prítokom Mesty.

 Klíma 
Podnebie je prechodné kontinentálne-stredomorské. Zrážky dosahujú najvyšších hodnôt v zimnom a najnižších hodnôt v letnom období. Priemerné ročný úhrn zrážok dosahuje úrovne približne 650 mm.   

 Pôdy 
Pôdy sú chudobné, ide predovšetkým o nánosy, erózne feozeme (šedé lesné pôdy) a erózne škoricové lesné pôdy.

 Vývoj počtu obyvateľov 
 Rok Počet obyvateľov 1920  887 1926  1171 1934  1313 1946  1556 1956  1480 1965  1837 1975  1660 1985  2093 1992  1842 2011  1998 2024  1892grao.bg

 Náboženstvo 
V dedine bolo vždy dominantným náboženstvom pravoslávne kresťanstvo.

 Dejiny 
Prvými obyvateľmi katastra dediny boli Tráci. V 2. storočí bolo na území dnešnej štvrti Zagrade založené rímskym cisárom Trajánom mesto Nicopolis ad Nestum, ktoré bolo v priebehu 6. storočia zničené Slovanmi. 

Dnešná dedina sa prvýkrát spomína v osmanských registroch z rokov 16231625 pod názvom Grăbľani (). Pod tým istým názvom, ako aj pod názvom Grămľani () sa spomína aj v registroch z rokov 16351637, 1660 a 1671.

V roku 1867 v období bulharského národného obrodenia bola v dedine otvorená prvá škola.

Po podpísaní Berlínskej zmluvy v roku 1878 ostal Gărmen v Osmanskej ríši. V roku 1901 bol v dedine založený výbor Vnútornej macedónskej revolučnej organizácie (VMRO) pod vedením Stojka Paškuleva. V roku 1903 sa mnohí obyvatelia obce zúčastnili Ilindensko-preobraženského povstania, pričom pôsobili v čate Atanasa Tešovalijatu.

V priebehu prvej balkánskej vojny v rokoch 19121913 sa množstvo utečencov z Gărmenu sústredilo v oblasti dnešného mesta Velingrad, zaradilo sa do štruktúr bulharskej opolčenskej armády a zúčastnilo sa oslobodzovania tzv. pirinského kraja (dnešná Blagoevgradská oblasť, ktorá približne zodpovedá územiu Pirinského Macedónska). K oslobodeniu dediny spod osmanskej nadvlády došlo 24. októbra 1912. V roku 1913 sa na základe Bukureštskej mierovej zmluvy dedina stala súčasťou Bulharského cárstva.

V roku 1923 bolo v Gărmene založené komunitné centrum Iskra.

V rokoch 19411944 sa množstvo obyvateľov dediny zúčastnilo partizánskeho odporu proti fašizmu.

V roku 1959 bola ku Gărmenu priradená dedina Zagrade (dnes miestna časť dediny).

 Hospodárstvo 
Hlavným ekonomickým odvetvím v dedine je poľnohospodárstvo, pričom prevažuje pestovanie tabaku, viniča, obilninárstvo, ovocinárstvo (predovšetkým jablká). Zo živočíšnej výroby ide najmä o chov hovädzieho dobytka a oviec. Rozšírené je taktiež lesníctvo.

Gărmen je taktiež významným ubytovacím turistickým rezortom.

 Nerastné suroviny 
V katastri dediny sa nachádzajú náleziská diatomitu, nie sú však hospodársky využívané.

 Kultúrne pamiatky 
Pohľad na Chrám svätého Juraja v miestnej časti Zagrade|náhľad
V katastri dediny sa nachádza viacero kultúrnych pamiatok. Sú to:

 Kultúrne pamiatky národného významu 
 ruiny antického mesta Nicopolis ad Nestum
 antické náhrobné mohyly
 Ranokresťanská bazilika

 Kultúrne pamiatky miestneho významu 
 zvyšky mozaiky monastieru svätého Juraja
 Chrám svätého Juraja
 Chrám svätého Juraja v miestnej časti Zagrade
 obľúbené miesto partizána Borisa Munčeva

 Prírodné pamiatky 
V miestnej časti Zagrade sa nachádzajú tri chránené vekovité platany. Sú približne 600 rokov staré.

 Múzeá 
V Gărmene je umiestnená múzejná archeologická zbierka.

 Školstvo 
V dedine sa nachádza základná a všeobecná stredná škola ako aj materská škola.

 Kultúra 
Kultúra sa sústredí v rámci komunitného centra Iskra v ktorom sa nachádza čitáreň, knižnica a kinosalón. V rámci komunitného centra pôsobí skupina národných piesní a tancov, ako aj vokálno-inštrumentálny zbor, estrádno-satirická skupina a mužský pevecký zbor.

Doprava 
Dedina má pravidelné autobusové spojenie s mestom Goce Delčev ako aj s ostatnými dedinami v okrese Gărmen. 

 Zaujímavosť 
 Po dedine je pomenovaný mys v Antarktíde.

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 


Kategória:Dediny v Bulharsku
Kategória:Blagoevgrad (oblasť)
Kategória:Rodopy