Lydos (z polovice 6. stor. pred Kr.)

náhľad|Atická čiernofigúrová amfora, maliar: Lydos, cca 550-540 pred Kr., Getty Museum, 86.AE.60
Lydos () bol atický maliar čiernofigúrových váz, činný približne v rokoch 565 až 535 pred Kr.

Lydos bol maliar čiernofigúrových váz, ktorý pôsobil v Aténach v polovici 6. stor. pred Kr. Bol to maliar s veľkou predstavivosťou, ako aj koncepčnými a technickými schopnosťami. Na dve svoje vázy sa podpísal ako Lydos (pred svojím menom použil určitý člen, ho Lydos „Lýd“, čím zdôraznil svoj etnický pôvod) čo naznačuje, že on alebo jeho rodina sa zrejme prisťahovali do Atén z maloázijskej Lýdie. To, že hrnčiari a maliari v aténskych hrnčiarskych dielňach mohli byť aj negréci alebo ich potomkovia, dosvedčujú aj ďalšie signatúry. Lydos sa na fragmentárny dinos, nájdený na aténskej Akropole (Atény, National Museum, Acropolis Coll., 1.607) podpísal ako hrnčiar a maliar ([HO ΛΥΔΟΣ ΕΠΟΙΕ]ΣΕΝ : HO ΛΥΔΟΣ E[Γ]ΡΑΦΣΕΝ – Lydos to zhotovil, Lydos to namaľoval), a na amforu z parížskeho Louvre (Paris, Louvre, F 29) ako maliar (HO ΛΥΔΟΣ E[Γ]ΡΑΦΣΕΝ – Lydos to namaľoval).

Jeho tvorba predstavuje posun od skoršieho dekoratívneho štýlu s pásmi zvierat k naratívnemu štýlu s mytologickými kompozíciami. Bol jedným z prvých, ktorý zobrazil Heraklov boj s netvorom Geryónom, mnohé epizódy Trójskej vojny alebo boj Thésea s Minotaurom. Lydos, zobrazoval svoje mužské postavy typicky robustnou formou, akou sú široké stehná a kĺbové svalstvo, ktoré pripomínajú vyrezávaných 
kúrov (kouroi) z archaického obdobia.

Medzi jeho najznámejšie diela patrí čiernofigúrový kratér z Metropolitného múzea umenia v New Yorku, ktorý zobrazuje Héfaistov návrat. Váza, ktorá má veľký rozmer, ponúkla umelcovi širokú plochu na zobrazenie Héfaista, ktorého Dionýzos a jeho družina satyrov a menád sprevádzali na horu Olymp. Lydos tu sprostredkúva bujarosť sprievodu tak živo, že ho takmer počuť.

Atická čiernofigúrová amfora, pripisovaná Lydovi (ako maliarovi) alebo jemu blízkym gréckym maliarom (vyrobená v Aténach približne v rokoch 550 - 540 pred Kr.) zobrazujúca bitku Thésea a Minotaurom bola obľúbenou témou aténskych maliarov váz, pretože predstavovala najhrdinskejší čin veľkého hrdinu ich mesta. Na tejto amfore sa aténski mladíci a panny pozerajú, ako Théseus bodá mečom Minotaura – napoly muža, napoly býka. Nahé zviera padá na kolená, keď ho Théseus chytí za zápästie, aby mu zabránil hodiť kameň. Orol letiaci smerom k Théseovi,  signalizuje jeho víťazstvo. 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Maliari starovekého Grécka