Tor (protilietadlový raketový systém)

Tor (; v kóde NATO: SA-15 Gauntlet) je sovietsky/ruský samohybný  protilietadlový systém krátkeho dosahu. Je určený na pôsobenie proti lietadlám, strelám s plochou dráhou letu (napr. AGM-86 ALCM), kĺzavým bombám, vrtuľníkom aj dronom, pričom sa dá používať za každého počasia. 

Vyvíjaný bol od 4. februára 1975 a do výzbroje bol zaradený 19. marca 1986. Vývoj sa však nezastavil a v roku 1991 bola zavedená do výzbroje verzia Tor-M1. Tá má vyššiu presnosť a jej radar je schopný navádzať rakety súčasne na dva ciele. V roku 2007 bol predstavený variant Tor-M2E, ktorý je schopný navádzať rakety súčasne až na štyri ciele.

Okrem Ruska má tento systém vo výzbroji ďalších 15 krajín vrátane Iránu, Jemenu a Číny alebo Ukrajiny.

 Popis 
 9K330 Tor 
Základom tohto systému je bojové vozidlo 9A330, ktoré je vybavené prehľadovým radarom, navádzacím radarom a odpaľovacím zariadením pre osem rakiet. Vozidlo je postavené na pásovom podvozku GM-355 vyvinutom Minským traktorovým závodom. Hmotnosť bojového vozidla s ôsmimi raketami a 4-člennou bojovou posádkou je 32 ton. 

Rakety na tuhé palivo 9M330 sa z vozidla odpaľujú vertikálne pomocou katapultu. Vo výške 16-21 m sa spustí raketový motor a vo vzdialenosti 1,5 km dosahuje raketa rýchlosť 700-800 m/s. Proces povelového navádzania sa začína vo vzdialenosti 250 m. Raketa má dosah 12 km a je schopná likvidovať ciele do výšky 6000 metrov. Raketa s dĺžkou 2,9 metra a kalibru 235 mm váži 165 kg. Hlavica má hmotnosť 14,5 kg.

 9K331 Tor-M1 
Základom tohto systému je bojové vozidlo 9A331, ktoré disponuje vylepšeným počítačovým systémom a optickým sledovacím systémom. Tor-M1 dokáže sledovať súčasne až 48 cieľov a na 2 z nich navádzať rakety.

 Tor-M2E 
Základom tohto systému je bojové vozidlo 9A331MK na kolesovom podvozku alebo bojové vozidlo 9A331MU na pásovom podvozku. Zásadným rozdielom medzi Tor-M2E a jeho predchodcom je modernizovaný prehľadový rádiolokátor, ktorý umožňuje detegovať aj ciele s malou efektívnou odrazovou plochou. Zároveň je Tor-M2E vybavený aj novým elektro-optickým detekčným systémom. Tor-M2E dokáže odpaľovať protilietadlové riadené strely 9M331 alebo 9M331D, ktorých dosah je až 15 km. Systém je schopný navádzať rakety až na 4 ciele súčasne.

 Tor-M2DT 
Variant TOR-M2, ktorý je špeciálne navrhnutý na použitie v arktickej oblasti. Je postavený na podvozku pásového terénneho vozidla DT-30PM, ktoré pozostáva z dvoch pásových vozidiel. Druhé vozidlo sa používa na prepravu odpaľovacej stanice rakiet TOR-M2. TOR-M2DT vyvinula ruská spoločnosť Iževský elektromechanický závod Kupol (dcérska spoločnosť koncernu Almaz-Antey). TOR-M2DT bol verejnosti prvýkrát predstavený v roku 2017 a 13. decembra 2022 ruské ministerstvo obrany zverejnilo video zobrazujúce prvé operačné nasadenie TOR-M2DT na Ukrajine.

 Nasadenie 
 Ruská invázia na Ukrajinu 
Počas tohto konfliktu bolo jednou z najdôležitejších a najťažších úloh oboch strán (tak Ruska ako aj Ukrajiny) prekonanie pozemných systémov protivzdušnej obrany protivníka. Na ruskej strane hral rozhodujúcu úlohu raketový systém krátkeho dosahu Tor. Tento systém sa ukázal byť značne efektívny a využíval sa hlavne na ochranu prednej línie pozemných jednotiek. Svoje uplatnenie našiel predovšetkým pri boji proti ukrajinským bezposádkovým lietadlám.

Za prvých 660 dní vojny stratilo Rusko minimálne 48 systémov Tor.

 Používatelia 
 Súčasní používatelia 
  Alžírsko
  Azerbajdžan
  Arménsko
  Bielorusko
  Čína
  Cyprus
  Egypt
  Grécko
  Irán
  Kórejská ľudovodemokratická republika
  Mjanmarsko
  Peru
  Rusko - v rokoch 2012 až 2017 získalo Rusko 116 systémov Tor-M2. Ďalších 12 systémov získalo Rusko v roku 2019 a známa je tiež dodávka dvoch systémov v roku 2022. 
  Sýria
  Ukrajina
  Venezuela

 Referencie 

Kategória:Ruské vojenské vozidlá
Kategória:Samohybné protilietadlové zbrane