Hadožrút nohatý

Hadožrút (lat. Sagittarius; iné názvy pozri nižšie) je jediný recentný rod z čeľade hadožrútovité (Sagittariidae) patriacej do radu jastrabotvaré/dravce (Accipitriformes). Jediným druhom tohto rodu je hadožrút nohatý (lat. Sagittarius serpentarius; iné názvy pozri nižšie). Je to je veľký, prevažne na zemi žijúci vták. Žije v Afrike.

 Názvy 
Aktuálny (v roku 1958 zavedený) slovenský názov druhu je hadožrút nohatýFERIANC, O. Slovenské názvoslovie vtákov. Bratislava: Slovenská akadémia vied, 1958, S. 93. Alternatívny slovenský názov je hadožrút dlhonohýKOVALIK, P. et al. Slovenské mená vtákov sveta. Bratislava: SOS/BirdLife Slovensko, 2010, S. 383BRTEK, Ľ. et al. Pri vtáčích hniezdach. Bratislava: Obzor, 1989, S. 197. Staršie názvy, teda názvy spred roku 1958, sú: hadolov nohatýZo zoologickej nomenklatúry. in: Slovenské odborné názvoslovie. 1/1955. S. 18, hadolovWOLDŘICH, J. N. et al. Zoologia pre vyššie triedy stredných škôl. Praha: Profesorské nakladateľstvo a kníhkupectvo, 1924, S. 166, hadožrút, pisárNaše vtáctvo. in: Dom a škola 4/1894 S. 107 . Mimo taxonómie sa občas vyskytujú aj nasledujúce názvy (sú to bohemizmy): hadilovLETKO, E. Bojovníci so smrťou. Elektrón. 6/1981, S. 27, pisár hadilovEKSTRÖM, B. Dobrodružstvo v Karamoji. Martin: Osveta, 1958, S. 105.

Aktuálny slovenský názov rodu je teda hadožrút a staršie hadolov.

Súčasný vedecký (latinský) názov druhu je Sagittarius serpentarius. Staršie názvy druhu sú napríklad: Sagittarius secretarius, Serpentarius serpentarius, Serpentarius secretarius, Serpentarius reptilivorus, Gypogeranus serpentarius, Gypogeranus secretarius, Gypogeranus reptilivorus, Gypogeranus africanus, Secretarius reptilivorus, Ophiotheres cristatus, Falco serpentarius, Otis secretarius, Astur secretarius, Vultur secretarius, Vultur serpentarius.

Súčasný vedecký (latinský) názov rodu je teda Sagittarius a staršie názvy rodu sú Serpentarius, Secretarius, Gypogeranus či Ophiotheres. Ostatné vyššie uvedené rodové mená (napr. Falco, Astur atď.) sú názvy rodov, ktoré zahŕňali okrem hadožrúta aj iné druhy.

 Opis 
Dĺžka tela 125–150 cm, výška asi 130 cm. Rozpätie krídel je okolo 2 m (aj viac). Hmotnosť je 2,3–4,3 kg.

Sfarbenie tela je bielosivé s čierno sfarbenými miestami (nohy, chochol a chvost). Hadožrút má dlhé tenké nohy, s pazúrmi prispôsobenými lovu zo zeme (prsty sú neohybné, pazúry tupé a krátke). Na tyle má voľný chochol pier, ktoré pri rozrušení postavia. Na chvoste má dve dlhé centrálne perá, ktoré pri lete presahujú chvost. Dospelé jedince majú okolo očí červené škvrny bez peria, mladé žlto-oranžové.

Sexuálny dimorfizmus je rozvinutý veľmi málo. Samec má dlhšie chvostové perá aj chochol.

vľavo|náhľad|Pohľad na líca a chochol hadožrúta

 Spôsob života 
Hadožrút žije väčšinou celý život v rovnakom páre. Partneri spoločne lovia a spoločne taktiež stavajú veľké ploché hniezdo vo vetvách stromov (najčastejšie sú to akácie). Hniezdo potom používajú niekoľko rokov. Vďaka svojej špecializácii na lov zo zeme ale majú inak vyvinuté pazúry a do korún stromov musia všetok materiál na stavbu hniezda premiestniť zobákom. Každý pár si bráni vlastné teritórium s rozlohou až 45 kilometrov štvorcových.

 Lov a potrava 
Živí sa prevažne malými stavovcami (drobnými cicavcami, jaštericami, hadmi) a hmyzom, občas aj vtáčími vajcami. Vyhľadáva živú potravu, mŕtvu korisť požiera iba za veľkých požiarov. Korisť loví zo zeme pomocou zobáka alebo pazúrov. Na to slúžia extrémne dlhé nohy. Vták cupitá drobnými krôčikmi a plaší lovenú zver, ktorú potom opakovane zasahuje pazúrmi a zobákom. Ak má korisť vyhliadnutú, vie sa k nej ticho priblížiť. Krídla používajú v prípade potreby ako štít. Partneri vyrážajú na lov spoločne. Hoci denne prejdú za potravou až dvadsať kilometrov, pred zotmením sa takmer vždy vracajú k svojmu hniezdu.

 Mláďatá 
Vajcia sú svetlo modrozelené alebo biele. Samica znáša jednotlivé vajcia v odstupe niekoľkých dní. V znáške môže byť jedno až tri vajcia. Po asi šiestich týždňoch (42–46 dní) sa liahnu biele alebo svetlo šedé mláďatá. Kŕmia ich obaja rodičia. Najprv natrávenou potravou, neskôr celými mŕtvymi kusmi, nakoniec im nosia živé živočíchy, ktoré si musia mláďatá samé uloviť. Takto sa o mláďatá starajú až 6 mesiacov. Aj napriek tejto starostlivosti v početnejších vrhoch tretie mláďa často nevychovajú do dospelosti. Mladé hadožrúty sú totiž veľmi nenásytné a rodičia ich nestíhajú uživiť.

 Let 
Hadožrút vie lietať aj do veľkých výšok, ale nerobí to často. Je veľmi dobrým bežcom. Do vzduchu sa vznášajú v čase párenia. Samec obletuje samicu, až sa sama vznesie a stúpa. Druhou príležitosťou je útok zo strany veľkej šelmy. Hadožrút sa rozbehne a vznesie sa (rozbieha sa proti vetru, za bezvetria potrebuje dlhší rozbeh). Buď sadá na strom, alebo sa ihneď po pominutí ohrozenia opäť znáša na zem.

 Evolúcia 
Patrí do radu dravcov, ale je tak špecifický, že pre neho bola vytvorená špeciálna čeľaď, ktorej je jediným zástupcom. Od hlavnej vetvy sa oddelil v oligocéne.

 Hrozby 
Ako druh ho najviac ohrozuje strata prostredia v dôsledku aktivity človeka, prirodzených nepriateľov má málo (sú nimi hlavne veľké mačkovité šelmy a dravce, ktoré sú nebezpečenstvom pre mláďatá). Aj napriek doterajšej hojnosti je chránený, a to Africkou konvenciou na zachovanie prírody a prírodných zdrojov.

 Rozšírenie 
Hadožrút je endemit. Žije v savanách a polopúštiach Afriky, na juh od Sahary. Možno ho nájsť v rôznych nadmorských výškach od pobrežia až do vnútrozemia. Ide o v Afrike stále bežný druh.

 Chov v zoo 
Hadožrút nohatý je chovaný v štyroch desiatkach európskych zoo. Najviac vo Francúzsku, Spojenom kráľovstve a Nemecku. K rozmnožovaniu dochádza veľmi zriedka.

Na Slovensku ho nechová žiadna zoo.

V Česku ho chová päť zoo:

 Zoo Dvůr Králové – od 2002, prvý odchov 2009
 Zoo Liberec – od 2017
 Zoo Olomouc
 Zoo Praha – najprv krátkodobo, nepretržite od 1986
 Zoo Zlín – od 2002, prvý odchov 2011

V roku 2017 sa podarilo odchovať v troch českých zoo (Dvůr Králové, Praha, Zlín) osem mláďat.Ročenka Unie českých a slovenských zoologických zahrad 2017

 Zaujímavosti 
 Hadožrút je pre svoju schopnosť loviť hady v Afrike občas krotený a poľnohospodármi cvičený na ochranu hospodárstva.
 Je národným symbolom Sudánu (hadožrút figuruje na prezidentskej vlajke, štátnej pečati aj na vojenských odznakoch) a Juhoafrickej republiky (v znaku).

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Hadožrút v ZOO Olomouc

Kategória:Ohrozené druhy
Kategória:Vtáky