Chronológia udalostí ruskej invázie na Ukrajinu, júl a august 2022

Tento článok je podstránkou svojho nadradeného článku Chronológia udalostí ruskej invázie na Ukrajinu. V štruktúrovanej forme podrobne pojednáva o udalostiach Ruskej invázie na Ukrajinu ako súčasti širšieho Rusko-Ukrajinského konfliktu za obdobie júl a august 2022.

Článok zahŕňa najmä prehľad uskutočnených vojenských operácií a bojových postupov ale aj súvisiace politické a diplomatické pozadie, partizánske akcie, ekonomické a obchodné aspekty, prehľad pomoci od spojencov, humanitárne a kultúrne dopady a iné súvisiace udalosti.

 Júl 2022 
 Týždeň od 4. do 10. júla 2022 
 thumb | alt= Vlajka vejúca pri brehu ostrova, rôzne trosky v okolí|7. júla ukrajinskí vojaci znova vztýčili na Haďom ostrove štátnu vlajku Ukrajiny
 Ruský postup na východe krajiny sa po víťazstve v Lysyčansku a obsadení celej Luhanskej oblasti zastavil. Nepriateľ sa sústredil na vytvorenie kontroly nad získanou oblasťou, preskupoval svoje jednotky, dopĺňal zásoby a preriedené práporné skupiny. Zintenzívnili sa však raketové útoky nielen na vojenské pozície, ale aj na civilné rezidenčné oblasti. Útoky smerovali aj na mesto Charkov, pričom pri tak vysokej kadencii bolo extrémne náročné a v podstate nemožné zostreľovať všetky rakety.
 Ukrajinské pozície boli ostreľované pozdĺž celej frontovej línie. Väčší útok s podporou delostrelectva a letectva bol s čiastkovým úspechom vedený najmä v smere na východoukrajinské mesto Bachmut. Výpad v smere na mesto Sloviansk ukrajinská armáda úspešne odrazila, mesto sa však dostalo na dostrel nepriateľa. Starosta mesta vyzval obyvateľov, aby z mesta odišli, nakoľko Rusi zhromažďovali sily a chystali sa pokračovať v dobýjaní regiónu Donbas.
 Ukrajinským jednotkám sa podarilo získať späť pod svoju kontrolu viaceré okupované obce a menšie mestá na juhu krajiny. Pomáhali im aj partizánske útoky proti okupačnej administratíve v Chersone a jeho okolí. Pripísali si aj úspešný útok na ruský sklad munície v Chersonskej oblasti. Na začiatku júla do ostrých bojov zapojili aj americký raketový systém HIMARS, s ktorým cielili najmä na ruské logistické sklady.

 Ruská armáda oznámila, že na Ukrajine zničila ďalšie zbrane dodané zo Západu. V Doneckej oblasti mal byť zničený hangár, v ktorom sa nachádzali húfnice M777 dodané USA, pri ďalších delostreleckých a raketových útokoch mala byť zničená aj ďalšia vojenská technika a niekoľko muničných skladov.
 Začali sa niekoľkotýždňové výcvikové kurzy ukrajinských brancov vo Veľkej Británii. Výcvik vojakov bol súčasťou širšieho balíka pomoci Ukrajine, ktorý zahŕňa protitankové zbrane, raketové systémy a ďalšiu techniku. Podľa tamojšieho ministerstva obrany bol plán výcviku zostavený podľa základných výcvikových programov britskej armády, teda používanie zbraní, taktika, poskytovanie prvej pomoci na bojisku, poľný výcvik, hliadkovanie, kybernetická bezpečnosť a právne zásady vedenia ozbrojeného konfliktu. Očakávalo sa, že túto formu vojenskej pomoci postupne využije až 10-tisíc brancov z Ukrajiny.

 Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj vyzval na začatie obnovy zničenej krajiny. Podľa jeho slov je nevyhnutné včas sa začať pripravovať na zimu, je potrebné obnoviť desaťtisíce obytných domov, či zaistiť zásobovanie energiami. V dôsledku bojov boli ochromené alebo aj zastavili prevádzku tisíce podnikov, čo okrem nedostatku výrobkov prinášalo komplikácie aj pre hospodárstvo krajiny.
 Americká vesmírna agentúra na základe satelitných záberov vypočítala, že ruské sily okupujú približne 22% poľnohospodárskej pôdy na Ukrajine. V tejto súvislosti upozornila na ovplyvnenie vývozu obilnín pre zahraničie, nakoľko vojenská aktivita narušila prebiehajúcu žatvu aj výsev nových plodín. Tamojšie poľnohospodárstvo trpelo tiež nedostatkom pracovnej sily. Mimo to pretrvávala blokáda obilia v ukrajinských prístavoch vplyvom uzavretia námorných trás cez Čierne more.

 Týždeň od 11. do 17. júla 2022 
 Ruská armáda sa naďalej snažila o dobytie zvyšku Doneckej oblasti. Útoky smerom na Sloviansk obrancovia úspešne odrazili, zaznamenané boli raketové útoky na Charkov a ostreľovanie Kramatorska. Až 70% raketových útokov bolo pritom vedených na civilné ciele, vrátane obytných budov. Ruské sily sa na východe Ukrajiny preskupovali, aby obnovili útoky na mesto Siversk, dôležité predmostie pre útok na väčšie mestá Sloviansk a Kramatorsk.
 Postup ruskej armády bol v ostatných týždňoch veľmi pomalý. Okrem nutného preskupovania jednotiek muselo okupačné velenie riešiť pretrvávajúci deficit ľudskej sily. Nedostatok vojakov staval Rusov pred dilemu, či zálohami doplnia útočné vojská na Donbase alebo posilnia obranu na juhu Ukrajiny a udržia tak Chersonskú oblasť pod svojou kontrolou.
 Kremeľ hľadal viac mužov do svojej armády najrôznejšími prostriedkami. Podnikal nábory v chudobných etnických menšinách Ruska, najímal žoldnierov a naberal aj v radoch Ukrajincov zo separatistických území. Sľuboval štedré finančné odmeny, ktoré však vyplácal len zdráhavo alebo neúplne. Napriek všetkým snahám však problém nahradiť straty utrpené v bojoch pretrvával. Všeobecná mobilizácia v Rusku nemohla byť vyhlásená bez zavedenia oficiálneho vojnového stavu. Tým by však padla starostlivo budovaná ruská propaganda voči vlastným občanom, ktorá od začiatku invázie hlásala, že na Ukrajine vedú iba „obmedzenú špeciálnu vojenskú operáciu“. Použitie slova vojna či kritizovanie ruskej agresie bolo v Rusku zakázané a mohlo byť potrestané až 15 rokmi väzenia.

 Výkonné západné zbrane otvorili ukrajinskej armáde možnosť uskutočňovať presne cielené útoky na ruské logistické objekty, kontrolné stanovištia a lokálne centrá velenia v tyle ďaleko za frontovou líniou. Tým sa podarilo stabilizovať situáciu na bojisku, v niektorých oblastiach dokonca zmeniť stav veci v prospech Ukrajiny, ktorá vďaka novým zbraniam dokázala vytvoriť protiváhu početnejším ruským zbraňovým systémom. Jeden z najväčších útokov sa odohral v pondelok v noci, keď ukrajinská armáda zasiahla muničný sklad v obci Nova Kachovka v okupovanej Chersonskej oblasti. Masívny výbuch zaznamenali aj satelity a zničenie muničného skladu potvrdili viacerí ruskí vojnoví blogeri s kontaktmi na fronte.

 thumb | alt= Dve plačúce ženy v čiernom si od prezidenta odnášajú kazetu s vyznamenaním| Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj udeľoval štátne vyznamenania Hrdina Ukrajiny, niektoré z nich In memoriam
 Ruská armáda začala do obsadenej Záporožskej jadrovej elektrárne navážať bojovú techniku vrátane raketových systémov, z ktorých následne ostreľovala druhú stranu rieky Dneper a mesto Nikopol. Citlivé objekty elektrárne tak využila ako štít proti ukrajinským obrancom, ktorí s vedomím rizika nemohli viesť plnohodnotné odvetné ostreľovanie.
 Európska komisia v stredu vydala usmernenie ohľadne sankcií na dovoz tovaru do ruskej exklávy Kaliningrad, podľa ktorého musela Litva umožniť tranzit ruského nákladu do tejto oblasti po železnici s tým, že prepravovať sa mohli iba nevyhnutné tovary. Tranzit vojenského materiálu a techniky ako aj tovarov s dvojakým použitím zostal úplne zakázaný. Členské štáty Európskej únie, ktorých sa usmernenie týkalo, museli zabezpečiť, aby objem prepravovaných tovarov neprekročil priemer z predchádzajúcich troch rokov a aby nedochádzalo k obchádzaniu sankcií. Cestný tranzit tovarov zo sankčných zoznamov nebol podľa opatrení Európskej únie povolený vôbec. Litva toto usmernenie plne a bez výhrad rešpektovala.
 Severná Kórea oficiálne uznala samozvanú Doneckú ľudovú republiku a samozvanú Luhanskú ľudovú republiku.
 V Istanbule sa začalo štvorstranné rokovanie Ukrajiny, Ruska, Turecka a OSN týkajúce sa vývozu obilia zo zablokovaných ukrajinských prístavov. Išlo o prvé osobné stretnutie ruských a ukrajinských predstaviteľov od 29. marca.

 Týždeň od 18. do 24. júla 2022 
 Ani v tomto týždni boje na Donbase nedosahovali úroveň z júna, kedy skončila bitka o súmestie Severodoneck - Lysyčansk. Ruská armáda podnikala menšie útoky na mesto Bachmut, tu však bola frontová línia priamejšia a nehrozilo obkľúčenie ukrajinských obrancov. Snažila sa aj o postup k mestu Vuhlehirsk asi 50 km severovýchodne od Donecka, kde sa nachádza druhá najväčšia ukrajinská elektráreň.
 Na juhu Ukrajiny Rusi posilňovali obranu dobytých území, najmä v Chersonskej oblasti. Ukrajinská armáda tu totiž pokračovala v protiútokoch, ktoré sa obmedzovali prakticky len na ostreľovanie zásobovacích reťazcov a skladov, radarových a komunikačných bodov a stanovíšť ďalekonosného delostrelectva. S úspechom na to využívala najmä americké systémy HIMARS s ďalekým dostrelom. Ukrajina v tejto oblasti postupne oslobodila 44 miest a dedín, pre ruskú armádu bolo čoraz namáhavejšie udržať svoje pozície. Ukrajinská armáda využívala salvové raketomety HIMARS aj pri úderoch na Antonivský most cez rieku Dneper, kľúčový objekt pre zásobovanie a presuny ruských síl ako aj pre obsadené mesto Cherson.
 USA schválili ďalšiu vojenskú pomoc Ukrajine, medzi iným aj štyri ďalšie raketomety HIMARS. Ich počet sa tým zvýšil na 20, pričom osem z nich v tomto čase ukrajinská armáda už využívala v bojoch.

 thumb | alt= bomba prerazila strechu, teraz visí na žeriave| Odstraňovanie nevybuchnutej bomby FAB-500 na streche bytovky v Charkove
 Rusko začalo vo väčšej miere používať pri raketových útokoch na pozemné ciele protilietadlové strely a systémy protivzdušnej obrany S-300 a S-400, pravdepodobne z nedostatku vhodnejšej munície. Takéto útoky sa vyznačujú nízkou presnosťou, čo vedie k vyšším civilným obetiam.
 V piatok ukrajinský minister infraštruktúry Olexandr Kubrakov a ruský minister obrany Sergej Šojgu podpísali so zástupcami OSN a Turecka dohody o otvorení ukrajinských obchodných prístavov v Čiernom mori. Učinili tak oddelene formou podpisu dvoch samostatných zmlúv. Ukrajinská strana sa tak diplomaticky vymedzila voči agresorovi, keď sa nepodpísala pod rovnaký dokument. Olexandr Kubrakov vyhlásil, že Ukrajina nedôveruje Rusku, ale dôveruje partnerom v Turecku a OSN, ktoré dohodu o obnove vývozu obilia sprostredkovali. Dosiahnutie dohody bolo možné vďaka vojenským úspechom ukrajinskej armády, ktorá znovuzískaním Hadieho ostrova opäť kontrolovala svoje teritoriálne vody.
 V ukrajinských prístavoch uviazlo následkom invázie asi dvadsať miliónov ton obilia a ďalších potravín v hodnote asi desať miliárd dolárov. Uzatvorená dohoda upravovala proces vývozu obilnín a súvisiacich produktov tak, že lode z prístavov cez zamínované pobrežné vody viedlo ukrajinské sprievodné plavidlo podporované vojenským letectvom. V tureckých vodách alebo prístavoch sa obchodné lode následne podrobili spoločnej inšpekcii nákladu a posádky za prítomnosti zástupcov Ukrajiny, Ruska, OSN a Turecka. Kontrola nad ukrajinskými prístavmi tak zostala plne v rukách Ukrajiny. Rovnaký postup sa uplatňoval aj na lode smerujúce do ukrajinských vôd. Rusko sa totiž obávalo, že prichádzajúce nákladné lode by mohli prevážať zbrane.

 thumb | alt= štátnici sedia v takmer prázdnej miestnosti, udržujú značný odstup| Najvyšší iránsky vodca ajatolláh Alí Chameneí (vľavo) a ruský prezident Vladimír Putin 
 Ruský prezident Vladimír Putin v utorok navštívil Teherán, kde sa stretol s vrcholnými iránskymi predstaviteľmi a s tureckým prezidentom Recep Tayyip Erdoğanom. Diskutovalo sa na tému obilie a o situáciách v Sýrii a na Ukrajine. Stretnutie prezidentov Ruska a Turecka pred novinármi začalo pre Vladimíra Putina veľmi nepríjemne, keď musel na príchod Erdogana čakať. Ponechanie ruského lídra necelú minútu celkom samého pred novinármi bolo v reči diplomatického protokolu, kde je dôležitý každý detail oficiálneho stretnutia, jasným signálom zneváženia.
 Po Litve sa na bojový dron Bayraktar TB2 pre Ukrajinu vyzbierali aj bežní Poliaci. Do zbierky sa zapojilo viac ako 200-tisíc ľudí, vrátanie niekoľkých politikov a celebrít.

 thumb | alt= socha v troskách budovy| Zničené múzeum Hryhorija Skovorodu, ukrajinského filozofa, básnika a osvietenca
 Od začiatku invázie do týchto dní ruské sily zničili viac ako 400 kultúrnych pamiatok, najviac v Charkovskej oblasti. Medzi zničenými objektmi prevládajú cirkevné stavby, ďalej sú to múzeá, knižnice, divadlá, archívy a rôzne pamätníky.

 Týždeň od 25. do 31. júla 2022 
 Frontová línia sa v tomto týždni výraznejšie neposúvala. Pokračovali ostreľovania na oboch stranách, Rusi intenzívne bombardovali Mykolajiv, zasiahli aj Odesu. Na Kyjevskú oblasť a Černihivskú oblasť bolo vystrelených 20 rakiet aj z územia Bieloruska. Ukrajinci cielili na muničné sklady v Chersonskej oblasti. Obeťou ostreľovania Mykolajivu sa stal aj poľnohospodársky magnát a jeden z najbohatších Ukrajincov Oleksij Vadaturskyj. Dobyvačné zisky dosiahla žoldnierska Wagnerova skupina bojujúca na strane Ruska, ktorej sa podarilo obsadiť Vuhlehirskú tepelnú elektráreň. Ruskí vojaci postúpili severovýchodne od mesta Bachmut, dôležitej dopravnej križovatky.
 Za účelom posilnenia obrany dobytých území presúvala ruská armáda svoje jednotky z Doneckej oblasti na juh Ukrajiny. Obrancovia tu ostreľovaním natoľko poškodili tri mosty cez Dneper, že na udržanie zásobovania musela ruská armáda začať budovať a používať pontónové mosty a kompy.
 Ruská armáda začala využívať obsadenú jadrovú elektráreň v Záporoží ako svoju vojenskú základňu, z ktorej ťažkými zbraňami ostreľovala druhý breh rieky Dneper, predovšetkým mesto Nikopol. Ukrajinské ozbrojené sily na tieto útoky nemohli adekvátne reagovať, pretože nechceli riskovať poškodenie kritických zariadení elektrárne.
 Na Ukrajinu dorazila ďalšia vojenská technika zo Západu. Nemecko dodalo Ukrajine salvové raketomety typu Mars II, ako aj tri ďalšie samohybné húfnice typu PzH 2000. Zmluvne bola tiež potvrdená septembrová dodávka delostreleckého detekčného radaru typu Cobra. Nemecká vláda ďalej schválila predaj sto samohybných húfnic typu PzH 2000 v celkovej hodnote 1,7 miliardy eur, ich výroba však potrvá niekoľko rokov. Z Veľkej Británie dorazilo na Ukrajinu prvých šesť obrnených vozidiel Stormer. Poľsko na Ukrajinu poslalo nešpecifikovaný počet tankov PT-91 Twardy, čo je rozsiahlo modernizovaný tank T-72. Na Ukrajine už operovali aj prvé tri kusy z tridsiatich nemeckých samohybných protileteckých systémov Gepard.

 V utorok britský premiér Boris Johnson prostredníctvom telemosta udelil ukrajinskému prezidentovi Volodymyrovi Zelenskému Cenu Sira Winstona Churchilla za jeho líderstvo, neuveriteľnú odvahu, vzdor a dôstojnosť tvárou v tvár ruskej invázii.
 V ukrajinských prístavoch Odesa, Čornomorsk a Pivdeny prebehli práce potrebné na obnovenie vývozu obilia. Armádni i civilní špecialisti naplánovali a pripravili prístupové koridory, dôkladne preskúmali podmorské objekty, inštalovali navigačné zariadenia nevyhnutné k zabezpečeniu bezpečnosti plavby a vykonali ďalšie potrebné úkony. Zároveň bolo v Istanbule otvorené centrum pre koordináciu, monitorovanie a inšpekciu vývozu poľnohospodárskych produktov, kde začali spoločne pôsobiť civilní a vojenskí predstavitelia Ukrajiny i Ruska, ako aj delegáti z Turecka a OSN.
 Predseda slovenskej opozičnej politickej strany Smer Robert Fico sa objavil na zozname 75 osôb, ktoré podporujú ruskú propagandu. Stalo sa tak za jeho výroky, že sa nedá preukázať ruská zodpovednosť za konflikt na Ukrajine a že Ukrajina na rozdiel od Ruska neplní podmienky Minských dohôd. Zoznam vydalo ukrajinské Centrum boja proti dezinformáciám.
 Rusko vyslalo na zabrané územia Ukrajiny špecialistov pre prácu s verejnosťou. Ich úlohou bolo vytvoriť občianske hnutie, ktoré najímalo ľudí zúčastňujúcich sa na zinscenovaných akciách na podporu referenda o pripojení oblastí k Rusku.

 August 2022 
 Týždeň od 1. do 7. augusta 2022 
 Pokračoval rýchly presun ruskej armády najmä z Donbasu do citlivých oblastí na juhu Ukrajiny, kde ukrajinská armáda podnikala protiofenzívne kroky formou série úderov na muničné a palivové sklady a iné významné objekty nepriateľa. Týmto postupom sa jej podarilo postupne oslobodiť 53 obcí. Podľa odhadu analytikov sa ku Chersonu presunula až tretina ruských jednotiek pôsobiacich na Ukrajine. Vďaka moderným zbraniam od spojencov dokázala ukrajinská armáda prevziať iniciatívu a určiť kde a ako sa bude bojovať.
 Ruská armáda musela následkom odsunu časti svojich síl upraviť svoj plán ofenzívy v Donbase, kde útočné operácie sústredila takmer výhradne na kľúčové mesto Bachmut, ktorého zisk by jej uľahčil útoky na Sloviansk a Kramatorsk, veľké mestá na severe Doneckej oblasti. Všetky útoky tu však boli odrazené. Odložiť musela aj prípravy na útok v smere na Charkov a Charkovskú oblasť. Menší úspech zaznamenala v Doneckej oblasti, kde vytlačila ukrajinských obrancov z pozícií okolo vetracej šachty uhoľnej bane juhozápadne od mesta Avdijivka. Toto ukrajinské postavenie bolo považované za najbližšie situované k mestu Doneck a zároveň za kľúčovú obrannú pozíciu pre samotnú Avdijivku. Postavenie Ukrajinci držali od roku 2015.
 Veľká Británia prisľúbila ukrajinským námorným silám dve protimínové lode s tým, že skupina ukrajinských námorníkov už nastúpila na výcvik obsluhy týchto lodí.

 Ukrajinské Centrum pre boj s dezinformáciami vyhlásilo, že od začiatku invázie do konca júla podniklo Rusko 300 útokov na vojenské ciele a až 17 300 úderov na civilné ciele. Dôvodom až 60-násobnej prevahy útokov na civilnú infraštruktúru je podľa neho široké využívanie zbraní s nízkou presnosťou a používanie zastaraných, nepresných alebo nepravdivých informácií. Moskva útoky na civilné ciele odmietala.
 Šéf Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu Rafael Grossi vyhlásil, že stratili diaľkovú kontrolu nad Záporožskou atómovou elektrárňou. Zároveň vyzval Rusko aj Ukrajinu, aby povolili zahraničným odborníkom vykonať inšpekciu s cieľom stabilizovať situáciu. Ukrajinská národná spoločnosť na výrobu jadrovej energie Enerhoatom už skôr informovala, že ťažké zbrane, ktoré ruskí vojaci umiestnili v areáli elektrárne, sa nachádzali blízko horľavých častí zariadenia, ktoré zaisťuje bezpečný chod elektrárne, predovšetkým veľmi blízko hlavnej olejovej nádrže na chladenie parnej turbíny a pri zásobníku vysoko výbušného vodíka na chladenie generátora.
 1. augusta nadobudla platnosť štvorstranné dohoda uzatvorená 22. júla o odblokovaní ukrajinských obchodných prístavov. V pondelok ráno z Odesy vyplávala prvá loď naložená poľnohospodárskymi produktmi. Čakala ju plavba sprevádzaná ukrajinským vojnovým námorníctvom a následná kontrola Spoločným koordinačným centrom v Istanbule. Na vyplávanie čakalo ďalších 16 lodí, ktoré v prístavoch uviazli po začatí invázie. Očakávalo sa, že vývoz obilia prinesie ukrajinským poľnohospodárom najmenej miliardu dolárov potrebných na zabezpečenie ďalšej sejby.

 Týždeň od 8. do 14. augusta 2022 
 Ukrajina v utorok prvýkrát zaútočila na území Krymského polostrova, asi dvesto kilometrov od aktuálneho južného frontu. Séria veľkých výbuchov zasiahla dôležitú ruskú leteckú základňu Saky v Novofedorivke. Zničených bolo najmenej osem lietadiel, vrátane stíhačiek. Z pohľadu Ukrajiny nešlo o útok na ruské územie, keďže Krym stále považuje za svoj. Ruská strana výbuchy pripisovala nehode spôsobenej porušením zásad požiarnej bezpečnosti a zákazu fajčenia. Priznaním ukrajinského útoku by spochybnila účinnosť svojich systémov protivzdušnej obrany, ktorých povesť utrpela už pri potopení krížnika Moskva. 
 Útok spôsobil na Krymskom polostrove paniku. Pred Krymským mostom vedúcim cez Kerčský prieliv do Ruska sa vytvorili dlhé kolóny áut s utekajúcimi dovolenkármi a obyvateľmi Krymu. Cez tento pozemný koridor utekali aj niektorí vojenskí velitelia a ich rodiny z Chersonskej oblasti.

 Prioritou Ruska v tomto týždni bol presun armády z Donbasu na juh s cieľom posilniť front v Chersonskej a Záporožskej oblasti pre prípad ukrajinskej protiofenzívy. Na východnom fronte tak zostali prevažne sily zložené z proruských separatistov z odštiepeneckých republík.
 Ukrajinská armáda pokračovala v cielených úderoch v Chersonskej oblasti, kde zásahom vyradila dôležitý most cez Dneper v meste Kachovka. Zničený bol aj železničný most na trati z Krymu, čo okupantom znemožnilo zásobovať svoje jednotky kapacitnou železničnou dopravou.

 thumb | alt= Plamene pohlcujúce podrast|Lesný požiar po ruskom ostreľovaní Mykolajiva
 Na okupovaných územiach silnel odpor domáceho obyvateľstva. Partizánske jednotky tu pomáhali ukrajinskej armáde identifikovať a presne zamerať kľúčové ciele, podnikali atentáty na dosadených promoskovských predstaviteľov, vyhadzovali do vzduchu mosty aj vlaky a všemožne sabotovali aktivity okupantov.
 Záporožská jadrová elektráreň sa stala terčom delostreleckého útoku, z ktorého sa vzájomne obviňovali obe bojujúce strany. Boli poškodené dve budovy, vrátane skladu vyhoreného paliva. Došlo k úniku vodíka, požiaru a explózii. Kritické zariadenia elektrárne poškodené neboli, úroveň radiácie zostala v normále.
 Ruskí technici z Rosatomu realizovali svoj plán pripojenia elektrárne na elektrickú sústavu Krymského polostrova. Z tohto dôvodu odpojili elektráreň od ukrajinskej elektrickej siete, pričom fyzicky zničili pripojovacie vedenie. Počas tejto transformácie využívali na chladenie odstavených blokov len núdzové dieselgenerátory.

 Generálny štáb ukrajinskej armády informoval, že od začiatku invázie zahynulo 43 000 ruských vojakov. Ministerstvo obrany USA odhadlo, že celkovo ich bolo z boja vyradených (zabitých alebo zranených) 70 až 80 000. Ruské straty na technike v tomto čase predstavovali 1817 tankov, 4076 obrnených vozidiel, 2998 nákladných vozidiel a cisterien, 964 delostreleckých a 261 raketových systémov, 133 systémov protivzdušnej obrany, 193 vrtuľníkov, 223 lietadiel, 757 dronov, 15 lodí a 87 kusov špeciálnej pozemnej techniky. Straty na živej sile sa ruská armáda snažila pokryť aj náborom väzňov.

 USA informovali o poskytnutí 89 miliónov dolárov Ukrajine na zlikvidovanie nášľapných mín a nevybuchnutej munície, ktorá blokovala návrat vysídlencov do domovov, obnovu krajiny ako aj prístup k poľnohospodárskej pôde. Od marca bolo pritom na Ukrajine zneškodnených asi 160-tisíc mín.
 Dánsko podporilo projekt výcviku ukrajinských vojakov bez bojových skúseností, ktorý na začiatku júla rozbehla Veľká Británia. Do Spojeného kráľovstva poslalo inštruktorov a ponúklo možnosť uskutočňovať výcvik aj v Dánsku.

 Týždeň od 15. do 21. augusta 2022 
 Týždeň po útoku na ruskú leteckú základňu Saky zasiahli v utorok na Kryme viaceré explózie ďalšie armádne letisko pri Simferopole, ďaleko za dostrelom zbraní, ktoré Ukrajine poskytli spojenci. Iný útok, pravdepodobne malým dronom, zasiahol na severe polostrova ruský sklad munície a trafostanicu pri dôležitom železničnom uzle Džankoj. Týmito údermi sa ruským silám značne narušila logistika a skomplikovalo zásobovanie vlastných vojakov v Chersonskej a Záporožskej oblasti, kde čelili narastajúcej protiofenzíve ako aj partizánskym útokom. V reakcii na krymské útoky ruská armáda zo svojich leteckých základní na Kryme narýchlo stiahla lietadlá a vrtuľníky. Zaznamenané boli prelety 24 lietadiel a 14 vrtuľníkov.

 thumb | alt= Budova v plameňoch|Raketový útok na Charkov zasiahol bytový dom. 7 mŕtvych, 20 zranených civilistov
 Ruská armáda vyvíjala tlak predovšetkým na východe, kde sa naďalej zameriavala na získanie plnej kontroly nad Luhanskou a Doneckou oblasťou. Najintenzívnejšia bojová situácia bola na osi Avdijivka-Pisky-Marjinka, 25 kilometrov dlhej línii nachádzajúcej sa niekoľko kilometrov západne od Donecka. Tu sa jej darilo po malých krokoch postupovať, keď uskutočnila denne 700 až 800 delostreleckých útokov so spotrebou 40 až 60-tisíc delostreleckých granátov. Ukrajinci však mali situáciu pod kontrolou, zisky ruskej armády boli len minimálne. Boje pokračovali aj v Záporožskej a Mykolajivskej oblasti, raketové útoky na civilné ciele boli zaznamenané na viacerých miestach Ukrajiny. Útoky sa nevyhli ani mestu Nikopol, ktoré bolo niekoľkokrát ostreľované zo základne zriadenej v Záporožskej jadrovej elektrárni.

 Vo štvrtok sa v Ľvove stretli ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj, turecký prezident Recep Tayyip Erdoğan a generálny tajomník OSN António Guterres. Jednali o možnostiach ukončenia vojny, rokovanie s Ruskom Zelenskyj podmienil stiahnutím ruskej armády z Ukrajiny. Erdogan vyhlásil, že stojí po boku Ukrajiny a že verí v nájdenie najkratšej a najférovejšej cesty k mierovému rokovaciemu stolu. Predmetom rozhovorov boli tiež možnosti zlepšenia platnej dohody o vývoze obilia, otázka vzájomnej výmeny vojnových zajatcov ako aj situácia v Záporožskej jadrovej elektrárni. Prezident Zelenskyj vyzval OSN, aby zaistila bezpečnosť tohto strategického objektu a jeho uvoľnenie spod ruských vojenských síl.
 Ruské velenie vyhlásilo, že na Ukrajine zničilo nemecký protilietadlový systém Gepard ako aj 6 z najmenej 20 dodaných amerických salvových raketometov HIMARS. Stratu čo i len jedného systému HIMARS ukrajinský minister obrany Oleksij Reznikov poprel, údajné zlikvidovanie systému Gepard nekomentoval.
 Do okupovaného Mariupoľa doplávala ruská trajektová loď, kde podľa informácie ministerstva obrany začala plniť "špecifickú misiu".

 Týždeň od 22. do 28. augusta 2022 (Polrok trvania invázie) 
V stredu 24. augusta uplynulo pol roka od začiatku invázie. Ruská federácia odvtedy musela niekoľkokrát meniť stratégiu boja, predefinovať svoje ciele a ich komunikáciu voči verejnosti, pretože tie pôvodné sa jej nedarilo napĺňať. Vývoj na fronte ukázal, že ukrajinská armáda po počiatočnej defenzíve prevzala iniciatívu, začala určovať tempo, spôsob aj miesta bojov a Rusi boli donútení improvizovať.

Podpora Ukrajiny od širokej medzinárodnej verejnosti zostávala aj po pol roku trvania invázie na vysokej úrovni. Popularite sa napríklad stále tešila crowdfundingová kampaň, ktorá ľuďom kdekoľvek na svete ponúkala, po zaplatení určitého poplatku, možnosť napísať odkaz na rôzny typ munície, ktorý ukrajinská obrana následne vypálila na nepriateľa. Najväčší záujem mali ľudia z USA, Nemecka a Veľkej Británie. Najvyššie ukrajinské armádne kruhy tento spôsob podpory oficiálne nepodporili, iba ho ticho tolerovali. Kampaňou sa podarilo pre ukrajinskú armádu vyzbierať cez 200 tisíc dolárov, ktoré boli nasmerované na nákup vojenského vybavenia pre ochranu a podporu vojakov, teda nie na zbrane ani muníciu.

Rekordnú, doposiaľ najvyššiu, vojenskú pomoc Ukrajine v stredu oznámil aj americký prezident Joe Biden. Prisľúbil zbrane a vybavenie vo výške takmer troch miliárd dolárov, pričom menoval letecké obranné systémy, delostreleckú techniku a muníciu, drony a radary.

V rovnaký deň, teda 24. augusta, si Ukrajina pripomínala Deň nezávislosti, 31. výročie získania nezávislosti od Sovietskeho zväzu (v roku 1991). Kyjevské úrady však zakázali v termíne od pondelka do štvrtka všetky väčšie podujatia a zhromaždenia z dôvodu odôvodnenej obavy z možných ruských útokov počas trvania osláv. Namiesto tradičnej vojenskej prehliadky bola v centre Kyjeva statická výstava zničenej ruskej techniky.

Pri príležitosti výročia nezávislosti bolo v Kyjeve premenovaných 95 ulíc a námestí, ktoré odkazovali na ruské a sovietske mená. Nové názvy boli naviazané na významné historické udalosti Ukrajiny a slávne osobnosti, ktoré bojovali za jej nezávislosť. Jedna z ulíc Kyjeva, ktorá predtým niesla meno po sovietskom ministrovi obrany, bola pomenovaná po ukrajinskom pluku Azov. Iná ulica dostala nové meno Londýnska, z vďaky za jedno z kľúčových spojenectiev v boji proti ruským inváznym silám.

Počas osláv Dňa nezávislosti navštívil Kyjev aj dosluhujúci britský premiér Boris Johnson. Stretol sa s prezidentom Volodymyrom Zelenským, ktorého uistil, že „Spojené kráľovstvo zostane stáť pri Ukrajine a poskytne jej každú možnú vojenskú, hospodársku a humanitárnu podporu tak dlho, ako to bude potrebné." Prezident odovzdal Borisovi Johnsonovi najvyššie štátne vyznamenanie Ukrajiny, Rad slobody.

Ukrajincom ku Dňu nezávislosti neočakávane zablahoželal aj bieloruský líder Alexandr Lukašenko, tradičný spojenec Ruska, keď povedal „Som presvedčený, že dnešné nezhody nedokážu zničiť stáročný základ úprimných, dobrých susedských vzťahov. Bielorusko bude aj naďalej presadzovať rozvoj priateľských a vzájomne rešpektujúcich kontaktov na všetkých úrovniach.“ Ukrajincom ďalej zaželal „pokojné nebo, toleranciu, statočnosť, silu a úspech pri obnove dôstojného života“.

 Udalosti týždňa 
 Ruská armáda výrazne spomalila tempo svojich útokov. Svoje sily naďalej sústredila na dobytie zvyšku Doneckej oblasti, útoky v okolí miest Bachmut a Avdijivka však boli odrazené. Celkovo ruská ofenzíva na Donbase dosahovala len minimálny pokrok aj pre nedostatok munície a personálu, celkové vyčerpanie zdrojov a fyzickej aj morálnej únavy vojska. Ruská armáda tiež pokračovala v posilňovaní kontroly nad získanými regiónmi a obnovovala bojaschopnosť svojich jednotiek. Medzitým pokračovala v leteckých a raketových útokoch na civilné objekty po celej Ukrajine.
 Ozbrojené sily Ukrajiny pokračovali v ostreľovaní bodov kľúčových pre ruskú armádu. Pomocou raketometov HIMARS opäť zasiahli Antonivský most, jeden z dvoch prechodov cez rieku Dnipro v okupovanom meste Cherson, dôležitý pre zásobovanie ruských jednotiek v meste a oblasti. Tiež zneškodnila dve stanovištia protivníka v Chersonskej a Mykolajivskej oblasti, kde zničila húfnice, raketové a radarové systémy, mínomety, obrnené vozidlá a asi 200 rakiet.

 V stredu, na deň nezávislosti Ukrajiny, zahynulo 22 ľudí a vyše 50 ich bolo zranených pri útoku na železničnú stanicu v obci Čaplyne v Dnepropetrovskej oblasti. Ruská raketa tu zasiahla osobný vlak.
 Gubernátor Sevastopoľa uviedol, že protivzdušná obrana Krymu zostrelila niekoľko bezpilotných lietadiel a dronov.
 Náčelník ukrajinského generálneho štábu Valerij Zalužnyj Informoval, že vojna s Ruskom si vyžiadala život takmer deväťtisíc ukrajinských vojakov.

 Nórsko a Spojené kráľovstvo prisľúbili dodať Ukrajine miniatúrne drony Teledyne Flir Black Hornet vybavené dvojicou kamier a termovíziou. Vreckové drony s dosahom do dvoch kilometrov sú určené na prieskum a identifikáciu cieľov.
 Iránska armáda začala manévre zamerané na testovanie svojich bojových a prieskumných dronov. Vojenskí predstavitelia USA v tejto súvislosti vyjadrili obavu, že by tieto drony mohli byť následne dodané Rusku.
 Od začiatku invázie zatkli v Rusku viac ako 16-tisíc ľudí za protestovanie proti vojne alebo za nazvanie „špeciálnej vojenskej operácie“ vojnou, čo bolo v Rusku zakázané.
 Jeden z ruských oblastných úradov potvrdil, že umiestnil už tisíc detí z Mariupoľa do náhradných rodín prevažne v sibírskych mestách. Ďalších 300 detí na adopciu čakalo. Ukrajinské ministerstvo zahraničných vecí vydalo vyhlásenie, v ktorom obvinilo Rusko z unášania ukrajinských detí z obsadených území, ich násilné odoberania rodičom a umiestňovania na ruskom ďalekom východe.
 Pobaltské štáty a Poľsko v reakcii na ruskú inváziu na Ukrajine začali s odstraňovaním vojenských pamätníkov druhej svetovej vojny z verejných priestranstiev. Rôzne sochy a sovietska vojenská technika bola väčšinou premiestnená do areálov špecializovaných múzeí, niektoré objekty boli zbúrané.

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 

 SME.sk – Ukrajinský spravodaj
 iDNES 

Kategória:Rusko-ukrajinská vojna