Hlinená tabuľka

Na starovekom Blízkom východe sa hlinené tabuľky používali ako písacie médium, najmä na písanie klinovým písmom, počas celej doby bronzovej a aj v dobe železnej.

Klinopisné znaky sa odtláčali na mokrú hlinenú tabuľku pomocou pera často vyrobeného z trstiny (trstinové pero). Po napísaní sa mnohé tabuľky vysušili na slnku alebo na vzduchu a zostali krehké. Neskôr sa tieto nevypálené hlinené tabuľky mohli namočiť do vody a recyklovať na nové čisté tabuľky. Iné tabuľky sa po napísaní buď zámerne vypálili v horúcich peciach, alebo sa neúmyselne vypálili pri náhodnom vyhorení budov alebo počas konfliktu, čím sa stali tvrdými a odolnými. Zbierky týchto hlinených dokumentov tvorili prvé archívy. Boli základom prvých knižníc. Na Blízkom východe sa našli desaťtisíce písaných tabuliek vrátane mnohých fragmentov.Guisepi, Robert Anthony; F. Roy Willis (2003). Ancient Sumeria. International World History Project. Robert A. Guisepi. Archivované 17. 12. 2017. 

Zachované dokumenty v podobe tabuliek z minojskej/mykénskej kultúry sú najmä tie, ktoré sa používali na vedenie účtovníctva. Tabuľky slúžiace ako štítky s odtlačkom boku prúteného koša na zadnej strane a tabuľky zobrazujúce ročné súhrny naznačujú prepracovaný účtovný systém. V tejto kultúrnej oblasti sa tabuľky nikdy zámerne nevypaľovali, pretože hlina sa každoročne recyklovala. Niektoré tabuľky však boli „vypálené" v dôsledku nekontrolovaných požiarov v budovách, kde boli uložené. Tabuľky z nevypálenej hliny sú veľmi krehké. Z tohto dôvodu niektoré inštitúcie skúmajú možnosť ich vypálenia v súčasnosti, aby pomohli ich zachovaniu.Thickett, David; Odlyha, Marianne; Ling, Denise (2002). An Improved Firing Treatment for Cuneiform Tablets. Studies in Conservation. 47 (1): 1–11. doi:10.2307/1506830. JSTOR 1506830.

 Použitie hlinených tabuliek 
alt=Sumerská hlinená tabuľka, v súčasnosti uložená v Orientálnom inštitúte Chicagskej univerzity, s textom básne Inanna a Ebih, ktorú napísala kňažka Enheduanna, prvá autorka, ktorej meno je známe.|náhľad|Sumerská hlinená tabuľka, v súčasnosti uložená v Orientálnom inštitúte Chicagskej univerzity, s textom básne Inanna a Ebih, ktorú napísala kňažka Enheduanna, prvá autorka, ktorej meno je známe.
alt=Babylonská hlinená tabuľka Plimpton 322 s číslami napísanými klinovým písmom. Táto tabuľka, o ktorej sa predpokladá, že bola napísaná okolo roku 1800 pred Kr., uvádza dve z troch čísel, ktoré sa dnes nazývajú pytagorejské trojice.|náhľad|Babylonská hlinená tabuľka Plimpton 322 s číslami napísanými klinovým písmom. Táto tabuľka, o ktorej sa predpokladá, že bola napísaná okolo roku 1800 pred Kr., uvádza dve z troch čísel, ktoré sa dnes nazývajú pytagorejské trojice.
Text na hlinených tabuľkách mal podobu mýtov, bájok, esejí, hymnov, prísloví, epickej poézie, obchodných záznamov, zákonov, rastlín a zvierat.Cuneiform – Sumerian tablets and the world's oldest writing. factanddetails.com. Tieto hlinené tabuľky umožňovali, aby si jednotlivci zaznamenávali, kto a čo je významné. Príkladom týchto veľkých príbehov bol Epos o Gilgamešovi, ten rozprával o veľkej potope, ktorá zničila Sumer. Lieky a recepty, ktoré by boli vtedy neznáme, boli dostupné vďaka hlineným tabuľkám. Medzi receptami sa nachádzajú návody na guláš, ktorý sa pripravoval z kozy, cesnaku, cibule a kyslého mlieka.

Koncom 3. tisícročia pred Kr. (2200 - 2000 pred Kr.) sa prvýkrát pokúsili aj o „krátky príbeh", keď nezávislí pisári vstúpili do filozofickej arény s príbehmi, ako napr: „Debata medzi vtákom a rybou" a ďalšie témy.

 Komunikácia 
Komunikácia sa zrýchlila, pretože teraz existoval spôsob, ako si posielať správy, rovnako ako to robí pošta. Dôležité a súkromné hlinené tabuľky boli potiahnuté ďalšou vrstvou hliny, aby ich nikto iný neprečítal. Tento spôsob komunikácie sa používal viac ako 3 000 rokov v pätnástich rôznych jazykoch. Sumeri, Babylončania a Eblaiti mali svoje vlastné knižnice hlinených tabuliek.

 Proto-písmo 
Tabuľky z Tărtărie, podunajskej civilizácie, môžu byť ešte staršie, pretože boli datované nepriamou metódou (kosti nájdené v blízkosti tabuľky boli datované uhlíkovou metódou) do obdobia pred 4000 rokmi pred Kr. a možno pochádzajú až z obdobia 5500 rokov pred Kr., ale ich interpretácia zostáva sporná, pretože tabuľky boli vypálené v peci a vlastnosti uhlíka sa zmenili.Ioana Crişan; Marco Merlini. Signs on Tartaria Tablets found in the Romanian folkloric art. Prehistory Knowledge. The Global Prehistory Consortium, Euro Innovanet. Prevzaté 5. 11. 2010.

 Referencie 

 Pozri aj 

 Aššurbanipalova knižnica
 Chammurapiho zákonník

 Iné projekty 

 Zdroj 

Kategória:Antická literatúra