Bitka pri Ménfő

Bitka pri Ménfő bola bitkou v ranej histórii Uhorského kráľovstva. Bitka sa odohrala v roku 1044 pri Ménfő pri Győri medzi prevažne nemeckou armádou vyhnaného kráľa Petra Orseola a cisára Henricha III. a maďarskou armádou kráľa Samuela Abu. Došlo k víťazstvu Nemcov a tým aj západného vplyvu v Uhorsku. 

Predohra bitky
Peter Orseolo, ktorého v roku 1041 zosadil Samuel Aba, sa vrátil s pomocou cisára Henricha III. a v júni 1044 vtrhol do Uhorska. 

Bitka
Proti cisárovej armáde vytiahol Samuel Aba a armády sa stretli pri Ménfő neďaleko Győru (Rábu). Cisárova armáda bola malá a uhorská armáda Samuela Abu veľká. No v uhorských radoch však zavládla nespokojnosť a armáda sa zoči-voči nemeckej jazde rýchlo rozpadla. Samuel utiekol z poľa, ale bol zajatý a zabitý. Peter bol znovu dosadený do funkcie uhorského kráľa v Stoličnom Belehrade a vzdal hold za svoje kráľovstvo Henrichovi. Poprední magnáti a aj menej významní šľachtici prišli za Henrichom, aby zložili prísahu vernosti a vazalstva. 

Dohra
Uhorsko sa stalo vazalom Svätej ríše rímskej a Peter Orseolo sa vracia na uhorský trón, kde ostáva až do roku 1046, kedy je zvrhnutý Vazulovými synmi Ondrejom a Belom.

 Bitka v naračných prameňoch

Bitku opisuje Obrázková kronika:

 Referencie 

 Literatúra 
 Gwatkin, H. M., Whitney, J. P. (ed) et al. The Cambridge Medieval History: Volume III. Cambridge University Press, 1926.

 Zdroj 

Kategória:Bitky v Uhorsku
Kategória:Bitky stredoveku
Kategória:Bitky v 1044