Maliar Marsya

náhľad|Čiernofigúrová panatenajská amfora, 340/339 pred Kr., 79.AE.147 (Múzeum J. Paula Gettyho)
Maliar Marsya je konvenčné meno gréckeho maliara červenofigúrových váz, činného približne v rokoch 350 až 325 pred Kr.

Maliar Marsya je považovaný za jedného z najlepších maliarov červenofigúrových váz v 4. storočí pred Kr. Tohto anonymného maliara pomenovali podľa námetu na červenofigúrovom peliké, ktorú vyzdobil, uloženej v petrohradskom múzeu Ermitáž (inv. č. St 1795 ). Na jednej strane tejto vázy je zobrazený boh Apolón hrajúci na kythare a satyr Marsyas s flautou, ktorý je pripravený súperiť s bohom v hudobnej súťaži.

Maliar Marsya bol najvýznamnejší predstaviteľ tzv. kerčského štýlu, poslednej fázy atického červenofigúrového vázového maliarstva (v rokoch 375 – 320 pred Kr.), pomenovaného podľa mesta Kerč (staroveký Παντικάπαιον – Pantikapaion ) na východnom pobreží ukrajinského Krymu, kde sa našlo najviac týchto váz. Kerčský štýl používal doplnkové farby, hlavne žltú, bielu a zlatú a v menšej miere modrú a zelenú. Zachovalo sa od neho len osem celých červenofigúrových váz (a niekoľko fragmentov).

Atické červenofigúrové peliké od Maliara Marsya z Britského múzea (inv. č. 1862,0530.1, váza E 424), nájdené v archeologickej lokalite starovekého mesta Kameiros na ostrove Rodos, na jednej strane zobrazuje Dionýza so satyrom a menádou. Na opačnom povrchu tohto veľkolepého peliké je zobrazený smrteľný Péleus, ktorý sa pokúša uniesť svoju budúcu nevestu Thetis, dcéru morského boha Nérea, keď sa kúpe v spoločnosti svojich troch sestier, Néreid. V paradigme starogréckeho manželstva, na ktorú dohliada sediaca postava Afrodity a jej stojaca spoločníčka, zrejme Peithó (bohyňa ľúbostného nahovárania), neochotná nevesta odoláva, mení sa na hada, na vodu a na oheň. Péleus ju ale drží pevne a ich synom, už predurčeným byť slávnejším ako jeho otec, bude Achilles, hrdina trójskej vojny. Thetis je namaľovaná bielou farbou, je zobrazená čupiaca, s pootočeným trupom, pripomína neskoršie sochy kúpajúcej sa Afrodity. Toto zobrazenie, ktoré tak dobre napĺňa priestor, dokáže brilantne evokovať hĺbku a objem, dvojrozmernosť tohto maliarskeho diela.

Grécky archeológ Panos Valavanis pripisuje Maliarovi Marsya aj desať panathenajských amfor. Od polovice 6. storočia pred Kr. boli víťazi panathenajských hier odmeňovaní čiernofigúrovou amforou známou ako panathenajskou amforou (vyrábanou až do konca 3. storočia pred Kr.).

Panathenajská amfora uložená v Múzeu J. Paula Gettyho v Malibu (J. Paul Getty Museum, Malibu, 79.AE.147 ) pripísaná Maliarovi Marsya, na prednej strane zobrazuje bohyňu Aténu odetú v archaickom štýle, zdôrazňujúc tak úctyhodnú históriu panathenajskej tradície. Na zadnej strane je výjav zo súťaže, pre ktorú slúžila ako cena. Vozataj v dlhom bielom odeve stojí vo voze zo štvorzáprahom, vedľa neho je nahý muž s prilbou a štítom zvaný apobatés (apobatai boli na panathenajských hrách spolusúťažiaci pri pretekoch vozov, vyskakovali zo svojich vozov a naskakovali späť). Podľa nápisu na váze „Theofrastos bol archón“ (panathenajské amfory boli vďaka nápisom s menom archonta bezpečne datovateľné) sa datuje do roku 340/339 pred Kr.

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Maliari starovekého Grécka