Mešita (Chisaria)

Mešita () v Chisarii je budova mešity s minaretomMIKOV, Ľubomir. Džamiji i mesdžidi v Bălgarija (interior, eksterior, dekoracija). Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Institut za etnologija i folkloristika/Izdatelstvo na Bălgarska akademija na naukite "Prof. Marin Drinov". 2017. 348 s. ISBN 9789543228799. S. 116. (po bulharsky)KĂNČEV, Kănčo; BONEV, Bončo. Bălgarija. Stará Zagora : Domino EOOD. 2013. 312 s. ISBN 9789546511706. S. 246. (po bulharsky)MIKOV, Ľubomir. Džamiji i mesdžidi v Bălgarija (interior, eksterior, dekoracija). Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Institut za etnologija i folkloristika/Izdatelstvo na Bălgarska akademija na naukite "Prof. Marin Drinov". 2017. 348 s. ISBN 9789543228799. S. 126. (po bulharsky) z druhej polovice 15. storočia nachádzajúca sa v meste Chisaria v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku.

 Iné názvy 
Budova je známa aj ako Historická mešita (), alebo Mešita Chadžiho Murada () a v niektorých zdrojoch je spomínaná tiež pod názvom Mešita Chadžiho Mechmeda ().

 Lokalita 
Budova leží v centrálnej časti mesta Chisaria pri západnom pevnostnom múre antického mesta Diocletianopolis.

 Dejiny 
Po tom čo sa stalo územie dnešného Bulharska v roku 1364 súčasťou Osmanskej ríše, územie dnešného mesta Chisaria a okolie boli rozhodnutím osmanského sultána darované rumelskému berlejbejovi, pašovi Šachbedinovi (). Mešita aj s minaretom boli postavené v roku 1464, ale v tom čase už bola osada, ktorá sa na mieste nachádzala, v štádiu úpadku ku ktorému došlo po smrti pašu Šachbedin v roku 1455. Miesto sa postupom času vyprázdnilo a zpustlo a bez obyvateľstva ostalo až do prelomu 17. a 18. storočia, kedy na mieste vznikla malá turecká osada, ktorej stavby boli postavené na ruinách bývalého antického mesta ako aj neskoršej stredovekej osady.

Mešita sa následne využívala až do roku 1878, kedy bola budova mešity, s výnimkou minaretu v priebehu rusko-tureckej osloboditeľskej vojny spolu s okolitými stavbami do základov vypálená a zbúraná. O niečo neskôr bola budova obnovená.

Do začiatku 21. storočia budova nebola ako mešita pravidelne využívaná. To sa zmenilo v roku 2002, kedy sa jej správy ujal na základe iniciatívy a pomoci úradu plovdivského muftiho nový imám, ktorý sa do Chisarie za týmto účelom presťahoval z kărdžalijského regiónu. Od tej doby mešita opäť funguje ako regulárna moslimská svätyňa. 

 Charakteristika 
 Mešita 
O vzhľade pôvodnej budovy neexistuje veľa informácií a nevie sa ako presne vyzerala. 

Súčasná budova mešity postavená na jej základoch je jednoduchá stavba, obdĺžnikového pôdorysu s valbovou strechou. Budova je 6 metrov dlhá, 12 metrov široká a jej výška dosahuje 3,2 metra. Múry sú hrubé približne 0,5 metra a budova je postavená z kameňov.

 Minaret 
Minaret je jedinou súčasťou stavby, ktorá sa do súčasnosti zachovala v pôvodnej podobe z roku 1464. Je vysoký 22 metrov, v jeho vrchnej časti sa nachádza kruhová pavlač a strieška zakončená tradičným osmanským alamom (kovová ozdobná časť). Priemer pavlače je približne 8 metrov. 

Druhovo je minaret typu yivli (tzv. skladaný typ minaretu), pričom ide o jediný exemplár tohto typu na území Bulharska. 

Je postavený z červených vertikálne uložených tehál, ktoré sú z vonkajšej strany polkruhové, pričom sú poskladané tak aby vytvárali dekoratívny vzor. Spodná časť pavlače je vyzdobená tzv. stalaktitmi (špecifický typ reliéfovej výzdoby, ktorý sa dá nájsť len na moslimských náboženských stavbách, predovšetkým mešitách).MIKOV, Ľubomir. Džamiji i mesdžidi v Bălgarija (interior, eksterior, dekoracija). Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Institut za etnologija i folkloristika/Izdatelstvo na Bălgarska akademija na naukite "Prof. Marin Drinov". 2017. 348 s. ISBN 9789543228799. S. 127. (po bulharsky) Dekorácia minaretu bola s najväčšou pravdepodobnosťou zhotovená na základe vplyvu seldžuckých tradícií (rovnako, ako napríklad Šachbedinova mešita Imaret v Plovdive). 

Dekoratívna fasáda minaretu nebola pokrytá klasickou maltovou omietkou, bol však s najväčšou pravdepodobnosťou použitý iný materiál s vysokým obsahom vaječných bielkov (vaječné bielky sa v tom čase pri výstavbe minaretov z dôvodu posílenia ich stability pridávali aj do klasickej maltovej omietky).

 Dvor 
Okolo mešity sa nachádza nádvorie s rozlohou približne 5 árov.

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Stavby v Chisarii
Kategória:Architektúra z 1464
Chisaria
Kategória:Osmanská architektúra v Bulharsku