Besaparski ridove (Rodopy)

Besaparski ridove (iné názvy pozri nižšie) je zoskupenie nízkych horských hrebeňov v Západných Rodopách v Pazardžickej a v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku.

 Názvy 

 Besaparski ridove (, doslova Besaparské hrebene)NIKOLOV, Vasil; JORDANOVA, Marina; BOTEVA, Ivanka. Planinite v Bălgarija. Sofia : Izdatelstvo na Bălgarska akademija na naukite "Prof. Marin Drinov". 2018. 434 s. ISBN 9789543229468. S. 357 – 361. (po bulharsky)KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia: Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 52. (po bulharsky) 
 Besaparski chălmove (, doslova Besaparské pahorky)KOLEKTÍV AUTOROV. Enciklopedija Pazardžik. Pazardžik : Obština Pazardžik - Belloprint OOD. 2011. 738 s. ISBN 9789546843081. S. 54. (po bulharsky) 
 Besaparski văzvišenia (, doslova Besaparské výšiny)

Do roku 1942 Besaparski ridove niesli pôvodný názov Baba bairi ().KOLEKTÍV AUTOROV. Promeni v naimenovanijata na fizikogeografskite obekti v Bălgarija 1878  – 2014 g. Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Naučnoinformacionen centăr „Bălgarska enciklopedija“-Izdatelska kăšta „Trud“. 2015. 296 s. ISBN 9789543984015. S. 28. (po bulharsky)

 Lokalita 
Besaparski ridove sa nachádzajú v severnej časti Bataškej planiny v Západných Rodopách. 

 Vymedzenie 
Ich poloha je vymedzená v severnej časti dolinou rieky Marica (v jej úseku medzi mestami Pazardžik a Stambolijski) a v južnej časti dolinou rieky Stara reka, pričom pri juhozápadnom okraji územia sa nachádza mesto Peštera a pri juhovýchodnom okraji územia mesto Peruštica. Dolina je tvorená kotlinou Isperichovsko pole, ktorá neskôr plynule prechádza do kotliny Kričimsko pole. 

 Začlenenie 
Oblasť Besaparských ridov je z geomorfologického hľadiska pomerne málo preskúmaným územím. V geologických, geomorfologických a hydrologických literárnych prameňoch v závislosti od predmetu skúmania, rôzni autori akceptujú toto zoskupenie pahorkov buď ako predhorský stupeň masívu Rodopy, objavujú sa však aj názory podľa ktorých ide o vnútrokotlinové vyvýšeniny v Hornotráckej nížine.

 Všeobecná charakteristika 
Besaparski ridove (v pozadí) pri meste Peruštica|náhľad|vľavo
Besaparski ridove predstavujú zoskupenie nízkych hrebeňov, ktoré sú tvorené viacerými pahorkami. Ide o zaoblené kopce usporiadané do štyroch radov, ktoré sú oddelené systémom roklín, údolí, suchých údolí, ako aj spoločnou dolinou riek Văča a Stara reka medzi mestom Stambolijski a dedinou Kurtovo Konare. Predstavujú predhorskú časť Západných Rodop. Nachádzajú sa v blízkosti úpätia ich severných svahov. Celková dĺžka celého zoskupenia dosahuje 14 km a šírka v najširšej časti 8 kilometrov. Rozloha oblasti je 310 km².

Na úpätí sa nachádza viacero dedín, pričom pozemky v ich okolí sú väčšinou poľnohospodársky obhospodarované. Pestuje sa na nich predovšetkým vinič a ovocie.

 Najvyšší vrch 
Najvyšší vrch Besaparských ridov je Sveta Elena, známy taktiež pod názvom Elenski vrăch. Dosahuje nadmorskej výšky  Nachádza sa v severnom najvyššom rade Besaparských ridov. 

 Vodstvo 
Územím pretekajú tri riekyStara reka, Văča a Marica. Všetka povrchová, ale aj podzemná voda je odvádzaná do rieky Marica.

V južnej časti Besaparských ridov, pri dedine Ogňanovo, sa nachádzajú krasové pramene Trivodici.

 Geológia 
Besaparski ridove sú v južnej časti tvorené dioritmi a v severnej časti krasovými mramormi. V pohorí sa nachádzajú vápencové lomy.

Pôdy sú z väčšej časti rendziny, v centrálnej časti teritória sa nachádzajú aj škoricové pôdy.

 Flóra 
Na území prevládajú trávnaté a krovinaté porasty. Rastliny sú z väčšej časti kalcifilné a teplomilné. Z trávnych druhov na území Besaparských ridov dominuje fúzatka prstnatá (Bothriochloa ischaemum). Na teritóriu sa vyskytuje aj množstvo vzácnych, endemických a reliktných druhov rastlín. 

Besaparski ridove pri pohľade od mesta Kričim|náhľad
 Opis 
Celé zoskupenie je usporiadané do štyroch radov pahorkov. 

 Severný rad 
Severný rad je najvyšší a je takmer rovnobežný s riekou Marica. Od južného radu ho oddeľuje Besaparský úval a priľahlý systém dolín a suchých dolín. Tato časť zahŕňa hrebene Baira (), Golemijat vrăch (), Kutelăt (), Sakatlăka (), Besaparski (je tvorený piatimi navzájom prepojenými pahorkami, z ktorých najvyšší je Ilančal ), ako aj najvyšší hrebeň Severnijat masiv, do ktorého patrí najvyšší vrch Besaparských ridov, Elenski vrăch ().

 Južný rad 
Južný rad je oddelený od samotného masívu Rodop dolinou rieky Stara reka na úseku jej toku medzi mestom Peštera, dedinou Biaga a kotlinou Isperichovsko pole. Zahŕňa hrebene Mogilite (), Elenski vrăch (), Burudža mogila (), Chisara (), Teketo (), ako aj humusovité vyvýšeniny Taštepe (), Inerttepe (), Mantartepe () a Maltepe ().

Východná časť Besaparských ridov je rozdelená na dva rady spoločnou dolinou riek Văča a Stara reka, ide teda od dva meridionálne usporiadané rady pahorkov. Západný je na strane Starej reky a východný na strane rieky Văča. 

 Západný rad 
Západný rad pozostáva z jednotlivých hrebeňov usporiadaných od severu k juhu, pričom ide o hrebene Novoselski bair (), Širokija vrăch () a Gorkata (). 

 Východný rad 
Východný rad, ktorý sa nachádza na strane rieky Văča pozostáva z hrebeňov Presečena mogila (), Kaleto () a Gorkata ().      

 Územie európskeho významu Besaparski ridove 

Na časti územia Besaparských pahorkov bolo v roku 2007 vyhlásené územie európskeho významu Besaparski ridove.CVETANOV, Momčil. Pătevoditel – Oblast Plovdiv, Oblast Pazardžik. Stara Zagora : Domino EOOD. 2020. 220 s. ISBN 9789546513199. S. 97 – 101. (po bulharsky) Dôvodom vyhlásenia bola ochrana divo žijúcich vtákov.

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Pazardžik (oblasť)
Kategória:Plovdiv (oblasť)
Kategória:Rodopy
Kategória:Západné Rodopy
Kategória:Pohoria v Bulharsku