Chisaria (okres)

Chisaria (, doslova okres Chisaria)KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 574 – 575. (po bulharsky)KOLEKTÍV AUTOROV. Goľama enciklopedija BĂLGARIJA – tom 12 – uni-ja. Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Naučnoinformacionen centăr „Bălgarska enciklopedija“. 2012. 4946 s. ISBN 9789548104340. S. 4640 – 4641. (po bulharsky)MADŽAROV, Mitko. Chisaria – pătevoditel. Veliko Tărnovo : Archeologičeski muzej – Chisaria-Izdatelstvo „Faber“. 72 s. ISBN 9786190008514. S. 4 – 8. (po bulharsky) je okres v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku. Administratívnym centrom okresu je mesto Chisaria.

 Geografia 
 Polohopis 
Nížšie položené časti okresu Chisaria sa rozprestierajú na území malej Chisarskej kotliny, ktorá je geomorfologickou časťou Pazardžiško-Plovdivského polageomorfologického podcelku Hornotráckej nížiny.

Vyššie položené časti okresu ležia na teritóriu juhovýchodného úpätia horského pásma Săštinska Sredna gora,NIKOLOV, Vasil; JORDANOVA, Marina; BOTEVA, Ivanka. Planinite v Bălgarija. Sofia : Izdatelstvo na Bălgarska akademija na naukite "Prof. Marin Drinov". 2018. 434 s. ISBN 9789543229468. S. 118 – 119. (po bulharsky) najvyššieho, centrálne položeného podcelku pohoria Sredna gora.

Leží v severozápadnej časti Plovdivskej oblasti, približne 40 kilometrov severne od administratívneho centra oblastiPlovdivu.

 Hranice okresu 
Okres Chisaria hraničí:

v Plovdivskej oblasti
 v severnej časti s okresom Karlovo
 v juhovýchodnej časti s okresom Kalojanovo
 v južnej časti s okresom Săedinenie

v Pazardžickej oblasti
 na západe s okresom Strelča

v Sofijskej oblasti
 na severozápade s okresom Koprivštica

 Rozloha a nadmorská výška 
Okres sa rozprestiera na ploche 549,55 km², pričom 206 km² z celkovej rozlohy okresu predstavujú lesy a 13 km² je tvorených zastavanými obývanými oblasťami. Zvyšok rozlohy okresu tvoria predovšetkým pozemky využívané na poľnohospodárske účely. Svojou plochou okres Chisaria zaberá 9,17 % celkovej rozlohy Plovdivskej oblasti, čím sa stáva v poradí tretím najväčším okresom z celkovo 18 okresov, ktoré sa v oblasti nachádzajú. 

Priemerná nadmorská výška na území okresu dosahuje , pričom administratívne sídlo okresumesto Chisarialeží v nadmorskej výške . Najnižšie časti okresu sa nachádzajú v nadmorskej výške približne , najvyššie časti v nadmorskej výške prevyšujúcej .

 Časové pásmo 
Teritórium okresu Chisaria sa tak ako aj celé územie Bulharska nachádza v časovom pásme UTC+2, ide teda o tzv. východoeurópsky čas (VEČ).

 Klimatické podmienky 
 Podnebie 
Územie okresu spadá do prechodno-kontinentálnej klimatickej zóny Bulharska, ktorá zahŕňa Hornotrácku nížinu, podbalkánske kotliny, nížiny pozdĺž stredného toku rieky Struma, ako aj najvýchodnejšie časti severného Bulharska, okrem oblastí na pobreží Čierneho mora. Najvýraznejšou črtou tejto klimatickej zóny je jej prechodný charakter, kedy v niektorých rokoch prevláda subtropický vplyv Stredomoria a v iných stredoeurópska kontinentálna klíma.

Zimy bývajú teplé a mierne, čo je spôsobené teplými vzdušnými prúdmi, ktoré vanú z juhu a na území okresu sú zadržiavané masívom pohoria Stará planina, ako aj kopcovitým reliéfom Srednej gory. Snehová pokrývka sa udrží v priemere po dobu 27 dní v roku a dosahuje priemernej výšky okolo 5 cm. Letá bývajú dlhé a príjemné. Mesiace júl a august sa vyznačujú nízkou hladinou vlhkosti vzduchu a slabým vetrom.

 Teplota vzduchu 
Priemerná ročná teplota vzduchu dosahuje 11,5 °C, pričom v letných mesiacoch sa jedná priemerne o teplotu 21,4 °C a v zimných mesiacoch o teplotu 1,1 °C. V januári minimálne teploty klesajú až k -10 °C-11 °C, zatiaľ čo v lete maximálna nameraná teplota na území mesta Chisaria vystúpila až k 39,6 °C. Napriek tomu, že najnižšie časti okresu sú nížinného charakteru sa na území okresu nezvyknú často vyskytovať teplotné inverzie.

 Zrážky 
V dôsledku toho, že okres sa nachádza na území v dosahu dažďového tieňa pohorí Sredna gora a Stará planina je priemerný ročný úhrn zrážok nízky, pričom dosahuje hodnôt len okolo 500 l/m². Charakteristické sú dve zrážkové maximáv priebehu júna, kedy je vyšší úhrn zrážok spôsobený vplyvom pôsobenia kontinentálnej klímy a v priebehu  novembra, kedy sa na zvýšenom úhrne zrážok podieľa pôsobenie stredomorskej klímy.

 Veterné podmienky 
Veterné podmienky sú mierne. Počas celého roka prevláda východný vietor s priemernou ročnou rýchlosťou 1,1 m/s. Silné a nárazové vetry sú zriedkavéaž 80% času sa rýchlosť vetra pohybuje v rozmedzí 0 až 1 m/s, čo je veľmi priaznivé najmä v zimnom období.

 Znečistenie vzduchu 
Kvalita vzduchu v prízemnej vrstve atmosféry je na území okresu vyhovujúca a úroveň znečistenia ovzdušia sa nachádza pod dolnými hraničnými hodnotami. Na území okresu sa nevyskytujú žiadne faktory, ktoré by znečisťovanie ovzdušia mohli zapríčiňovať.

 Vodstvo  
Hydrologický systém v regióne je tvorený predovšetkým riekami Striama (), Kalavaštica (), Pikla () a Piasăčnik (). Všetky majú konštantný prietok a veľkú oblasť povodia. Zvyšné rieky v okrese sú malé a s malým prietokom, pričom ich vplyv v rámci hydrologického systému je len sezónny.

Okres je bohatý na podzemné vody, ktoré sa využívajú na zásobovanie obyvateľstva okresu pitnou vodou.

Dôležitou súčasťou hydrologického systému v okrese Chisaria sú umelé vodné nádrže (priehrady), ktorých sa na území okresu nachádza až 57. Z toho 51 je vo vlastníctve okresu a 2 sú vo vlastníctve štátu.

 Minerálne pramene 
Na území okresu sa minerálne vody nachádzajú predovšetkým na teritóriu mesta Chisaria, a ďalej na území dedín Krasnovo a Staro Železare.

Minerálne vody zo všetkých troch lokalít sa používajú na pitie a na terapeutické účely spojené s liečbou renálne-urinárnych a gastrointestinálnych porúch, ako aj ochorení žlčníku a pečene, a porúch pohybovej sústavy. Z kvalitatívneho hľadiska sú minerálne vody v okrese Chisaria jednotné. Z kvantitatívneho hľadiska celková hodnota hydrominerálnych zdrojov (prietok) minerálnych prameňov na území okresu dosahuje úrovne medzi 45 l/s a 62,10 l/s.

Keďže Chisaria je prvým miestom na území dnešného Bulharska, kde sa začalo s organizovanou kúpeľnou činnosťou a je teda bulharským priekopníkom v oblasti kúpeľníctva, uskutočnili sa prvé vedecké výskumy miestnych termálnych minerálnych prameňov už v druhej polovici 19. storočia. Konkrétne išlo o chemické analýzy vody chisarských minerálnych prameňov pre liečebné kúpeľné využitie. Analýzy boli vykonané na základe žiadosti vlády Východnej Rumélie a prebehli v priebehu roku 1882.

Všetky chisarské minerálne vody spadajú do kategórie slabo mineralizovaných termálnych vôd, pričom úroveň mineralizácie je pod hodnotou 1 mg/l. Sú hydrogénuhličitanovo-sírovo-sodné, fluóro-kremíkové, chlórne, alkalické a rádiokatívne. Voda je bez farby a zápachu s príjemnou chuťou. Dosahuje vysokej hodnoty pH,ktorá sa pohybuje až na čísle 9. Teplota vody jednotlivých prameňov sa pohybuje v rozmedzí 37 °C51 °C. 

Chisarské minerálne vody súokrem liečebných a kúpeľných účelovvyužívané aj v rámci potravinárskeho priemyslu, keďže sa stáčajú a balia do fliaš za účelom predaja.

 Administratívna správa 
Administratívnym centrom okresu je mesto Chisaria. Najvyššie postaveným činiteľom okresnej administratívy je starosta, nasledovaný zástupcom starostu a sekretárom.

Správou okresu sa zaoberá obecné zastupiteľstvo sídliace v Chisarii. Správou jednotlivých dedín okresu sa zaoberajú miestne orgány samosprávyradnice. Radnicou disponujú všetky dediny v okrese Chisaria. 

 Obecné zastupiteľstvo 
Správou okresu sa zaoberá magistrát, alebo v doslovnom preklade obecné zastupiteľstvo (), ktorého sídlo leží v centrálnej časti mesta Chisaria na ulici General Gurko () č. 14. Obecné zastupiteľstvo je orgánom miestnej samosprávy, pričom poslancov zastupiteľstva volia obyvatelia okresu v súľade s podmienkami a s postupom, ktoré sú určené volebným poriadkom. Zastupiteľstvo tvorí (vrátane predsedu) sedemnásť volených obecných poslancov. 

Úlohou obecného zastupiteľstva je realizovať jednotnú politiku rozvoja okresu, v súlade s platnými zákonmi krajiny. Obecné zastupiteľstvo v rámci svojej pôsobnosti určuje politiku okresu v príslušných oblastiach pôsobnosti. Okrem toho sa zaoberá aj riešením problémov miestneho významu, ktoré nie sú vo výlučnej pôsobnosti iných orgánov štátnej správy. Zasadnutia obecného zastupiteľstva sú verejné a konajú sa najmenej šesťkrát do roka. Zasadnutia zastupiteľstva zvoláva a vedie predseda. Občania, ktorí nie sú poslancami obecného zastupiteľstva, sa môžu ujať slova po ukončení rokovania a to v poradí, ktoré je určené obecným zastupiteľstvom. Môžu podávať vyjadrenia, alebo návrhy, ako aj klásť otázky k veciam, ktoré sú v pôsobnosti obecného zastupiteľstva, ale aj vo verejnom záujme.

 Sídla 
Na území okresu sa nachádza celkovo 12 sídiel, teda okresné mesto Chisaria a 11 dedín.

Mestá: 
 okresné mesto Chisaria ()MADŽAROV, Mitko. Chisaria – pătevoditel. Veliko Tărnovo : Archeologičeski muzej – Chisaria-Izdatelstvo „Faber“. 72 s. ISBN 9786190008514. S. 17. (po bulharsky)do roku 1942 Chisar (), do roku 1964 Chisar-Momina baňa ()

Dediny: 
Belovica ()KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 47. (po bulharsky)do roku 1942 Dălgi geren (), do roku 1966 Bialovica ()
Krasnovo ()KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 295. (po bulharsky)
Krăstevič ()KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 302. (po bulharsky)do roku 1956 Gorno Osmanovo (), v prameňoch niekedy uvedené aj pod nesprávnym názvom Krăsťovič ()
Malo Kruševo ()do roku 1892 Armutlii (), do roku 1968 Krušovo ()
Michilci ()
Mătenica ()do roku 1934 Ajrene ()
Novo Železare ()KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 375. (po bulharsky)do roku 1934 Demirdžiler-Nova machala ()
Paničeri ()KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 399. (po bulharsky)do roku 1966 Paničere ()
Staro Železare ()KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 522. (po bulharsky)do roku 1934 Demirdžilere ()
Starosel ()KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 525. (po bulharsky)do roku 1934 Staro novo selo ()
Černičevo ()KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 593. (po bulharsky)do roku 1934 Dudene ()

 Obyvateľstvo 
 Vývoj počtu obyvateľov okresu v 21. storočí 
 Rok Počet obyvateľov 2003  15 244 2005  14 826 2011  12 600 2013  13 138 2022  11 424

 Etnické zloženie obyvateľstva 
Prieskum, ktorý prebehol v roku 2011 v rámci sčítania obyvateľstva preukázal, že prevažnú väčšinu obyvateľov okresu tvoria osoby bulharskej národnosti. Významné národnostné menšiny, ktorých príslušníci žijú na území okresu, predstavujú turecká a rómska menšina. 

Z celkového počtu 12 600 obyvateľov okresu bolo:
 Bulharov11 268
 Rómov471
 Turkov83
 príslušníkov iných národností13 

Odpovedať na otázky prieskumu odmietlo 28 osôb a ďalších 737 osôb sa nevyjadrilo k otázke, týkajúcej sa ich národnosti. 

 Hospodárstvo 
Ekonomicky aktívnu časť obyvateľstva okresu predstavuje viac ako 6700 osôb. Dôležitú súčasť miestnej ekonomiky predstavuje veľké množstvo malých a stredne veľkých firiem súkromného sektora.

Najvýznamnejšími hospodárskymi odvetviami v okrese sú:

 Turizmus 
Je predstavovaný predovšetkým kúpeľnou turistikou s centrom v meste Chisaria, ktoré má pridelený štatút národného kúpeľného rezortu a s ďalším kúpeľným rezortom, ktorý sa nachádza na teritóriu dediny Krasnovo. Okrem kúpeľnej turistiky sa na území okresu praktizujú aj ekoturistika a pešia turistika, agroturistika, poľovnícka turistika a kongresový turizmus. 

 Kúpeľná turistikaktorá sa sústreďuje v dvoch rezortoch s výskytom minerálnych prameňov. Sú nimi mesto Chisaria a dedina Krasnovo. Na teritóriu obidvoch kúpeľných rezortov je vybudované veľké množstvo kúpeľných centier a sanatórií v ktorých sa vykonávajú liečebné kúpeľné procedúry spojené s liečbou viacerých druhov ochorení. V rezortoch sa nachádza aj množstvo hotelov, ktorá ponúkajú rôzne druhy relaxačných kúpeľných procedúr, akými sú napríklad aromaterapia, talasoterapia, fytoterapia, muzikoterapia, alebo rôzne druhy klasických a orientálnych masáží. Kúpeľný rezort Chisaria je prvým miestom na území dnešného Bulharska, kde sa začalo s organizovanou kúpeľnou činnosťou a jeho význam je tak veľký, že už v roku 1957 bol mestu pridelený štatút liečebného kúpeľného rezortu národného významu.
 Kongresový turizmusktorý sa sústreďuje do mesta Chisaria, ktoré má vhodné predpoklady pre usporadúvanie kongresov, seminárov a pracovných stretnutí v dôsledku existence veľkých moderných hotelových zariadení s vyhovujúcimi priestormi ako aj modernou technikou. Mesto býva ako priestor pre konanie rôznych typov oficiálnych stretnutí aj hojne využívané. Často sa v ňom konajú rôzne národné, ako aj medzinárodné konferencie a sympóziá, ktoré sa zvyčajne venujú problematike balneoterapie a zdravotníctva. Hotely k tomuto typu činností ponúkajú výber doplnkových služieb, predovšetkým športových a zábavných programov.  
 Ekoturistika a pešia turistikapre ktoré sú významné predovšetkým sídla okresu ležiace na teritóriu horského celku Săštinska Sredna gora a slúžia ako východiskové body na výlety v pohorí. Oblasť ponúka široké možnosti pre výkon predovšetkým ľahších peších výletov, ale aj pre pozorovanie chránených druhov rastlín, vtákov, ako aj iných typov divo žijúcich živočíchov v ich prirodzenom prostredí. V oblasti sa nachádza množstvo horských chát, ktoré sú vhodné na usporadúvanie ekoseminárov. Pre pešiu turistiku sú z územia okresu ľahko prístupné predovšetkým dva srednogorské vrchyGoľam Bogdan ()  a Aleksica () .
 Agroturistikapre ktorú sú vhodné predovšetkým malé dediny ležiace v úpätí Săštinskej Srednej gory, ktoré sa vyznačujú pôvodnou starou vidieckou architektúrou, bohatou históriou a zachovanými tradíciami. Agroturistike v okrese sa venuje predovšetkým miestne Informačné turistické centrum, ktoré usporadúva rôzne animačné programy, ktoré záujemcom predstavujú životný štýl, ako aj zvyky a obyčaje miestneho obyvateľstva, a ponúkajú zoznámenie sa s tradičnými lokálnymi remeslami, ľudovými tancami a tradičnou bulharskou kuchyňou. V rámci animačných programov je taktiež možné, zapojiť sa do bežných pracovných povinností vidieckeho obyvateľstva. Usporadúvajú sa aj programy spojené s degustáciou lokálnych domácich vín.
 Poľovnícka turistikapre ktorú má okres ideálne podmienkya to na prevádzkovanie ako lovu, tak aj rybolovu. V hraniciach okresu sa nachádzajú štyri poľovné revíry, ako aj desiatky vodných nádrží vhodných pre rybolov. Prípadným potrebným technickým vybavením disponuje miestne poľovnícke združenie, ktoré je v prípade potreby pripravené poskytnúť aj služby sprievodcu.  

 Poľnohospodártvo 
Celková plocha poľnohospodárskej pôdy na území okresu je 23 656 hektárov, z toho 1943 hektárov tvoria polia, na 3611 hektároch sa pestujú viacročné plodiny, 1024 hektárov zaberajú lúky a na 4490 hektároch sa nachádzajú pasienky.

Rastlinná výroba je predstavovaná najmä vinohradníctvom a ovocinárstvom, tradičné je aj pestovanie obilnín, zeleniny a tabaku, pričom najväčšia plocha je venovaná pestovaniu obilnín. Z viacročnych plodín sú najdôležitejšie: vinič, slivky, višne, jablká, maliny, čerešne, jahody, ruže (druhy produkujúce ružový olej) a levanduľa. 

Živočíšna výroba sa sústreďuje na chov oviec, hovädzieho dobytka, kôz, ošípaných a byvolov. Ďalej sa chová hydina a významné je taktiež včelárstvo.

 Priemysel 
Z priemyselných odvetví je významný najmä potravinársky priemysel, ktorý sa zameriava na stáčanie a balenie minerálnej vody a výrobu nealkoholických nápojov. Okrem toho na území okresu pôsobia malé firmy, ktoré sa venujú spracovaniu kovov, stavebníctvu a opravárenstvu.

 Občianska vybavenosť 
 Školstvo 
Na území okresu sídli jedna stredná škola (všeobecného zamerania ale od roku 1996 s možnosťou štúdia v oboroch z oblasti hoteliérstva a kulinárstva) a jedna zdravotnícka stredná škola v meste Chisaria a štyri základné školy, z toho dve sídlia v Chisarii, jedna v dedine Paničeri a jedna v dedine Krasnovo.

Materských škôl sa nachádza v okrese šesť, z toho tri v Chisarii, jedna v dedine Staro Železare, jedna v dedine Paničeri a jedna v dedine Starosel.

 Zdravotníctvo 
Poskytovanie zdravotnej starostlivosti v okrese Chisaria je úzko späté s kúpeľným významom regiónu. Z tohto dôvodu disponujú všetky väčšie zdravotnícke zariadenia na území okresuteda Lekárske centrum-I. Chisar a tri rehabilitačné nemocnicedobre vybavenými súčasťami pre výkon fyzioterapie a liečebných kúpeľných procedúr a poskytujú tak zdravotníckym zariadeniam dobrý základ pre možnosť vykonávania ako prevencie, tak aj liečby rozličných druhov ochorení. 

Zdravotnícke zariadenia ležiace na území okresu sú určené na poskytovanie ako prednemocničnej, tak aj nemocnično-rehabilitačnej zdravotnej starostlivosti.

Prednemocničná zdravotná starostlivosť sa rozdeľuje na primárnu a špecializovanú. 

Primárnu zdravotnú starostlivosť poskytuje väčšie množstvo zariadení. Ide predovšetkým o celkovo dvanásť individuálnych ambulancií, ktoré slúžia ako sídla praktických lekárov. Šesť týchto ambulancií sa nachádza na území mesta Chisaria a ostatné sídlia v bývalých zdravotníckych zariadeniach, ktoré sa nachádzajú vo väčších dedinách okresu. V menších dedinách, ktoré nedisponujú vlastným zariadením sú zriadené pobočky týchto ambulancií. K zdravotníckym zariadeniam, ktoré poskytujú primárnu zdravotnú starostlivosť sa radia aj stomatologické ambulancie, ktorých je viacero a nachádzajú sa ako v Chisarii, tak aj v niektorých dedinách okresu. 

Účelu poskytovania špecializovanej zdravotnej starostlivosti, ale aj diagnostiky slúži okresné Zdravotnícke centrum-I. Chisar (). Zariadenie je funguje ako okresná obchodná spoločnosť typu EOODteda bulharská obdoba slovenskej spoločnosti s ručením obmedzeným pričom stopercentým vlastníkom spoločnosti je okres Chisaria. V rámci centra sú zriadené nasledovné oddelenia:

Špecializované zdravotnícke oddelenia
 Pôrodníctvo a gynekológia
 Oftalmológia
 Chirurgia
 Ortopédia a traumatológia
 Kardiológia
 ORL (Otorinolaryngológia)

Diagnostické oddelenia  
 Röntgenové pracovisko s možnosťami skopického, grafického a kontrastného vyšetrenia
 Klinické laboratórium
 Echografická diagnostika
 Funkčná diagnostikabicyklová ergometria, EKG

Nemocničná zdravotná starostlivosť je poskytovaná v celkovo troch nemocniciach, pričom všetky tri sa nachádzajú v okresnom meste Chisaria. Sú to:

 Rehabilitačná nemocnica Vojenskej lekárskej akadémia Sofiapobočka Chisaria
 Rehabilitačná nemocnica Ministerstva vnútrapobočka Chisaria
 Rehabilitačná nemocnica zdravotníckej spoločnosti Špecializované rehabilitačné nemocnice-Národný komplexpobočka Chisaria

 Doprava 
 Cestná sieť 
Územím okresu prechádzajú najmä cesty II., III. a IV. triedy, ktoré prepájajú jednotlivé sídla okresu a zároveň zabezpečujú spojenie so susednými okresmiKarlovo, Kalojanovo, Strelča a Săedinenie. Predovšetkým sa však napájajú na dve významné dopravné tepny medzi ktorými územie okresu leží a to na diaľnicu Trakija () na juhu a na tzv. podbalkánsku automagistrálu () na severe. Celkovo 63,4 kilometra ciest z cestnej siete na území okresu patrí pod správu štátu. Ide o približne 4 kilometre cesty II. triedy P – 64spájajúcej mestá Plovdiv a Karlovov katastri dediny Michilci () a ďalej rôzne časti ciest III. triedy s celkovou dĺžkou 59,4 kilometra.

Verejnú cestnú dopravu predstavujú miestne autobusové linky spájajúce jednotlivé sídla v rámci okresu. Okrem toho, mesto Chisaria a dedina Starosel majú aj priame autobusové linky, ktoré ich spájajú s oblastným centrom, teda s Plovdivom, ako aj s mestom Sopot v rovnomennom okrese.

 Železnica 
Železničná doprava v okrese je zabezpečená lokálnym odklonom od železničnej trate na trase Plovdiv-Karlovo, pričom stanica v Chisarii je poslednou a konečnou lokálnej trate. 

 Kultúra 
 Kultúrne centrá 
V okrese Chisaria sa nachádza celkovo trinásť kultúrnych centier, z toho tri sídlia v meste Chisaria a zvyšných desať sídli (po jednej) v jednotlivých dedinách okresu, okrem dediny Mătenica, ktorá kultúrne centrum nemá.

 Múzeá 
 Archeologické múzeum ()KĂNČEV, Kănčo; BONEV, Bončo. Bălgarija. Stará Zagora : Domino EOOD. 2013. 312 s. ISBN 9789546511706. S. 245. (po bulharsky)MADŽAROV, Mitko. Chisaria – pătevoditel. Veliko Tărnovo : Archeologičeski muzej – Chisaria-Izdatelstvo „Faber“. 72 s. ISBN 9786190008514. S. 17. (po bulharsky) sa nachádza v centrálnej časti mesta Chisaria. Bolo založené v roku 1957, ako štátne múzeum a v roku 1967 získalo štatút archeologického múzea. V hlavnom areáli múzea sa nachádzajú dva expozičné celkyhlavnýarcheologický expozičný celok a stála etnografická expozícia. Okrem nich k múzeu patria dve externé expozičné objekty, ktoré sa síce nachádzajú mimo areál samotného múzea, ležia ale v hraniciach teritória súčasneho mesta. Ide o dve stavby z obdobia Starovekého Ríma, pričom  prvú z nich predstavuje komplex rímskych termálnych kúpelov a druhú rodinná rímska hrobka tvorená pohrebnou komorou a prístupovým koridorom,MADŽAROV, Mitko; NANKINA, Radka; TANČEVA, Dimitrinka. Rimskata grobnica pri Chisaria. Veliko Tărnovo : Archeologičeski muzej – Chisaria-Izdatelstvo „Faber“. 12 s. S. 4. (po bulharsky) ktorá leží mimo pevnostnými múrmi ohradeného areálu niekdajšieho antického mesta. Okrem samotných expozící múzeum zodpovedá aj za správu Archeologickej rezervácie „Chisaria“.      

 Múzeum obličkových kameňov (), známe aj pod názvom Múzejná zbierka obličkových kameňov () sídli v jednej z chisarských nemocníc, konkrétne v nemocnici, ktorá patrí pod Špecializované rehabilitačné nemocnice-Národný komplex. Bolo založené v roku 1981.  Je úzko spojená s kúpeľnou liečbou v Chisarii, keďže predmetom múzejnej zbierky sú obličkové kamene, z prevažnej časti vylúčené pacientmi počas kúpeľnej liečby v miestnych zdravotníckych zariadeniach. Menší počet kameňov v zbierke sú obličkové kamene, ktoré neboli vylúčené samovoľne, ale boli získané v priebehu chirurgického zákroku. Celkový počet obličkových kameńov v múzejnej zbierke prevyšuje 12 000 kusov. V zbierke sa nachádza aj najväčší známy obličkový kameň v Bulharsku, ktorý dosahuje váhy 560 gramov. 

 Pamätihodnosti 
 Kultúrne pamätihodnosti v okrese 
 významný trácky pohrebný komplex v teritóriu dediny Starosel, približne 20 kilometrov od okresného mesta Chisaria
 Trácke kamenné observatórium pri dedine Staro Železare
 Trácky komplex v lokalite Kozi Gramadi na území Săštinska Sredna gora v nadmorskej výške . Komplex bol objavený v roku 2005 a predstavuje pozostatky tráckej osady pravdepodobne z 5. storočia pred Kristom.
 archeologické múzeum v Chisarii
 archeologická rezervácia „Chisaria“ v rovnomennom meste, ktorá bola vyhlásená na území niekdajšieho antického mesta Diocletianopolis a zahŕňa množstvo pamiatok z neskoroantického obdobia, pričom ide najmä o: 
 rímsky amfiteáter
 rímske termálne kúpele
 celkovo desať ranokresťanských bazilík,  z ktorých tri sú exponované a prístupné širokej verejnostisú to Bazilika č. 1, Bazilika č. 3 a Bazilika č. 8
 rímsku hrobku
 kasárenský komplex
 hradby a opevňovací systém mesta
 západnú pevnostnú bránu
 južnú pevnostnú bránu, ktorá je známa aj pod názvom Kamilite
 Rímske verejné a obytné budovy

 Minerálne pramene 
Celkovo sa v Chisarii nachádza až 22 minerálnych prameňov s rozdieľnou teplotou vody a zložením. 
Medzi najvýznamnejšie patria predovšetkým:
 prameň Momina sălza ()Teplota vody dosahuje hodnoty 42 °C. Voda z prameňa sa využíva pri liečbe ochorení pečene a žlčníka, ďalej pri liečbe žalúdočných a dvanástnikových vredov, kolitídy, artritídy, gastritídy, ale aj ďalších zdravotných problémov.
 prameň Momina baňa ()Teplota vody dosahuje hodnoty 47 °C. Voda z prameňa sa vyuźíva pri liečbe ochorení obličiek.

 Chránené územné celky 
Na území okresu sa nachádza jedna archeologická rezervácia a štyri prírodné chránené územia, toho tri v kategórii chránená lokalita a jedna v kategŕii prírodná pamiatka.

 Archeologické rezervácie 
 Antické mesto v kurorte Chisar (známe aj ako Archeologická rezervácia „Chisaria“)Ide o archeologickú rezerváciu, ktorá sa nachádza na území mesta Chisaria. Bola vyhlásená v roku 1976 tak, aby zahŕňala tie časti Chisarie, kde sa nachádzajú pozostatky niekdajšieho antického mesta Diocletianopolis a rozprestiera sa teda predovšetkým v časti Chisarie, ktoré je ohradená pevnostnými múrmi antického mesta. V hraniciach rezervácie sa nachádza veľké množstvo pamiatok z obdobia neskorej antiky.

Z prírodných chránených území sa na území okresu nachádzajú dva typy:

 Chránené lokality 
 Chránená lokalita Dăbite-Konska poľanavyhlásená v roku 1957. Nachádza sa v katastri dediny Krăstevič. Predmetom ochrany je zachovanie jedinečného prírodného charakteru lokality.   
 Chránená lokalita Barikaditeod roku 1986 chránená v kategórii historická lokalita a v roku 2003 preklasifikovaná a preradená do kategórie chránenných lokalít. Na území okresu Chisaria leží v katastri dediny Starosel. Predmetom ochrany je zachovanie starých bukových lesov a celkového charakteru lokality.    
 Chránená lokalita Čiviraod roku 1966 chránená v kategórii historická lokalita a v roku 2003 preklasifikovaná a preradená do kategórie chránenných lokalít. Na území okresu Chisaria leží v katastri dediny Starosel. Predmetom ochrany je zachovanie starých bukových lesov a celkového charakteru lokality.    

 Prírodné pamiatky 
 Prírodná pamiatka Dvanadesette drăžkocvetni dăbavyhlásená v roku 1981. Nachádza sa v katastri dediny Paničeri. Predmetom ochrany je zoskupenie starých, viac ako dvestoročných, dubov.   

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Plovdiv (oblasť)
Kategória:Okresy v Bulharsku