Smlz kroviskový

Názov=smlz kroviskový|
Obrázok1= (ms) Calamagrostis epigejos 1.jpg|
Titulok1=Smlz kroviskový; steblá, listy a metliny (august)|
Ríša po slovensky=rastliny|Ríša po latinsky=Vegetabilia|
Podríša po slovensky=zelené rastliny|Podríša po latinsky=Viridiplantae, Chlorobionta|
Vývojová línia po slovensky=cievnaté rastliny|Vývojová línia po latinsky=Tracheophyta|
Vývojová vetva po slovensky=semenné rastliny|Vývojová vetva po latinsky=Spermatophyta|
Oddelenie po slovensky=krytosemenné rastliny|Oddelenie po latinsky=Angiospermae|
Trieda po slovensky=jednoklíčnolistové rastliny|Trieda po latinsky=Monocotyledonopsida |
Podtrieda po slovensky= podenkové|Podtrieda po latinsky=Commelinidae|
Rad po slovensky=lipnicotvaré|Rad po latinsky=Poales|
Čeľaď po slovensky=lipnicovité|Čeľaď po latinsky=Poaceae|
Podčeľaď po slovensky=lipnicovaté|Podčeľaď po latinsky=Pooideae|
Rod po slovensky=smlz|Rod po latinsky=Calamagrostis|
Druh po slovensky=smlz kroviskový|Druh po latinsky=Calamagrostis epigejos|
Synonymá =
Agrostis epigejos 
Arundo epigejos 
Athernotus epigejos 
Calamagrostis effusa 
Deyeuxia epigejos | 
}}

Smlz kroviskový () je trváca, trávnatá bylina z  rodu smlz (Calamagrostis) z  čeľade lipnicovité (Poaceae). Prirodzeným areálom rozšírenia tohto druhu sú mierne oblasti Eurázie po tropické a hornaté oblasti v južnej Afrike. Nepriaznivé obdobia (zimu, sucho) prekonáva prostredníctvom zásob v podzemných zásobných orgánoch (podzemkoch).

 Opis 
Smlz kroviskový je trváca, trstnatá a sivozelená bylina. Podzemok má hrubý a plazivý, s dlhými tenkými výbežkami. Steblá sú tuhé a priame, vysoké 60 až 150 cm, s dvomi až štyrmi kolienkami. Pod metlinou sú veľmi drsné. Pošvy listov sú drsné a dolné sú chlpaté. Jazýček je veľký 4 až 12 mm, je končistý, neskôr strapkatý. Čepeľ je široká 4 až 10 (20) mm, plochá a na líci drsná.

Metlina je priama, dlhá 15 až 30 cm a široká 3 až 6 cm. Je hustá a laločnatá. Konáriky sú tuhé, štetinato drsné a dlhé do 10 cm. Klásky sú krátko stopkaté, dlhé do 10 mm, sú klbkovito nakopené a sú striebrosivé až purpurovohnedé. Plevy sú rovnaké a dlhé 5 až 8 mm, pozvoľna šidlovito končisté.  Peľnice sú žlté až pomarančovohnedé. Celá metlina, najmä v čase dozrievania, je červenkastá.

 Rozšírenie 
Prirodzeným areálom rozšírenia smlza kroviskového sú mierne oblasti Eurázie po tropické a hornaté oblasti v južnej Afrike. Sekundárne je rozšírený tiež v Severnej Amerike.

 Ekológia 
Smlz kroviskový najčastejšie obsadzuje riedke lesy, rúbaniská, polomy, ruderálne plochy a zanedbané pasienky. Vyhovujú mu pôdy vlhké aj suché, chudobné i výživné, humózne, piesočnaté i kamenisté. Nepriaznivé obdobia prekonáva prostredníctvom zásob v podzemkoch.  Vyskytuje sa od nížin až po podhorský vegetačný stupeň. Kvitne v júni až auguste.

Smlz kroviskový je jedným z najrozšírenejších klonálnych druhov tráv. Pri vegetatívnom rozmnožovaní vytvárajú podzemky dva typy odnoží – vnútropošvové a mimopošvové. Vývoj prvého typu vedie k rastu kompaktných trsov, zatiaľ čo v druhom prípade bočné (laterálne) podzemné odnože tvoria dlhé a voľné sa šíriace výhonky, čím sa vytvára plošná porastová forma. Vďaka tejto stratégii sa smlz radí medzi buriny s vysoko expanzívnymi vlastnosťami, čo vedie k znižovaniu diverzity existujúcich rastlinných spoločenstiev.

Smlz kroviskový je napadaný viacerými druhmi parazitov. Niektoré z nich sa špecializujú práve na smlz, čo sa premietlo aj do ich druhových mien. Z parazitujúcich  blanokrídlovcov je to druh Tetramesa calamagrostidis. Larvy tohto druhu žijú v malých komôrkach na steble  nad druhým alebo tretím kolienkom. Napadnuté jedince sú rozpoznateľné podľa hrubej a skrátenej stonky, čo spôsobuje, že súkvetie nevystupuje nad trávový porast. Larva hibernuje v hálke a na jar sa zakuklí. Z polokrídlovcov larvy a dospelé jedince druhu Balclutha calamagrostis parazitujú na jeho listoch. Druh Aceria tenuis'' je roztoč žijúci v pozdĺžnych drážkach listov. Pri vysokých hustotách dochádza k zvinutiu a vädnutiu listov, k poruchám rastu, deformáciám a odfarbeniu súkvetí.

 Význam a využitie 
Výskumná štúdia, vykonaná na trávnatých porastoch v juhovýchodnom Poľsku, zhodnocovala potenciál využitia biomasy smlza kroviskového ako obnoviteľného zdroja energie. Na skúmaných plochách sa z jedného hektára získalo v priemere 1,22 tony sušiny, pričom výhrevnosť 1 kg  biomasy dosahovala 15,91 MJ, čo je porovnateľné s výhrevnosťou uhlia. Usušené súkvetia sú dekoratívne a používajú sa aj na aranžovanie.

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Lipnicovité