Antický odeon (Plovdiv)

Antický odeon (),TOTEV, Božidar. Enciklopedija na Plovdiv. Sofia : Božidar Totev/Bulged OOD. 2017. 608 s. ISBN 9786191881383. S. 23. (po bulharsky) známy aj ako len Odeon (),KESIAKOVA, Elena; RAJČEV, Dimităr. Filipopol. Plovdiv : Izdatelska kăšta "Hermes". 2012. 106 s. ISBN 9789542611172. S. 29 – 31. (po bulharsky)KALINKOVA, Penka. Poznatijat nepoznat Plovdiv. Plovdiv : Obština Plovdiv – Rakursi OOD. 2018. 272 s. ISBN 9789548852845. S. 61. (po bulharsky)CVETANOV, Momčil. Pătevoditel: Oblast Plovdiv, Oblast Pazardžik. Sofia : Domino. 2020. 220 s. ISBN 9789546513199. S. 66. (bulharsky)RAJČEVSKI, Georgi. Plovdivska enciklopedija – šesto preraboteno i dopălneno izdanie. Plovdiv : Izdatelska kăšta „Glas“. 2017. 474 s. ISBN 9789544915537. S. 287 – 288. (po bulharsky) prípadne Buleutérion (), sú ruiny antického rímskeho buleutérionu a neskôr odeonu, ktoré sa nachádzajú v centrálnej časti mesta Plovdiv v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku. Kultúrna pamiatka národného významu v rámci komplexu plovdivského rímskeho fóra.

 Ďalšie názvy 
Plovdivský antický odeon je známy aj pod zľudovelými názvami Malé antické divadlo () a Malý antický amfiteáter ().

 Lokalita 
Antický odeon mesta Filipopolis leží v centrálnej časti mesta Plovdiv na námestí „Centralen“ (, doslova Centrálne námestie) severne od dnešnej budovy centrálnej plovdivskej pošty. Nachádza sa v severovýchodnom rohu komplexu fóra antického mesta Filipopolis (agory). Západne od budovy odeonu sa nachádzala antická budova filipopolskej bibliotéky.

 Dejiny 
Budova zohrávala dôležitú úlohu v živote obyvateľov antického Filipopolu. Na základe uskutočnených prieskumov bolo zistené, že budova prešla v priebehu 1.4. storočia celkovo štyrmi etapami výstavby. V prvotnej podobe bola postavená v priebehu 1. storočia. Stavba bola v tom čase postavená, aby slúžila ako buleutérion, teda miesto určené pre zasadania mestskej rady Filipopolu, ktorý bol v tom čase hlavným mestom rímskej provincie Trácia.

Po ďalších troch etapách výstavby, z ktorých najvýznamnejšia bola prestavba v polovici 3. storočia bola budova prestavaná na odeonteda malé kryté divadlo pre konanie predovšetkým hudobných a literárnych, ale aj iných kultúrnych podujatí.

 Novodobé dejiny 
Samotný odeon odkryli archeológovia Z. Dimitrov a Maja Martinovová v priebehu roku 1988. V roku 1995 získal celý komplex antického rímskeho fóra v Plovdive, vrátane stavby odeonu, štatút kultúrnej pamiatky národného významu. V roku 1997 bol plovdivský odeon (spolu so stavbami antického odeonu v gréckej Solúni a antického divadla v talianskej Taormine) vybraný do európskeho reštauračného programu Rafael financovaného Radou Európy. V roku 1999 bol schválený program na reštauráciu, konzerváciu a exponovanie objektu. Reštaurácia následne prebehla v roku 2002 a komplex odeonu bol sprístupnený. Ďalšia reštaurácia objektu sa uskutočnila v roku 2019.

V súčasnosti sa v reštaurovanom objekte s kapacitou približne 350 miest pravidelne konajú rôznorodé divadelné a hudobné podujatia. Komplex je taktiež voľne prístupný.

 Charakteristika 
Budova bola súčasťou fóra (agory) antického Filipopoluadministratívneho, ekonomického, kultúrneho a náboženského centra mesta. Slúžila najskôr ako buleutérion, po prestavbách v 2.4. storočí ako odeon.

Pôdorys komplexu je štvorcový. Po prestavbe obsahoval komplex odeonu všetky prvky krytej divadelnej budovy. Západná fasáda bola vo vrchnej časti ukončená mramorovým stĺporadím, ktoré sa zachovalo do súčasnosti. Komplex odeonu pozostáva z cavey (vrchná časť antického teatrónu), ktorá je podopieraná masívnymi tehlovými kužeľovými klenbami, budovy skene a orchestru (javiska). Skene bolo pomerne úzke, jeho dĺžka však pokrývala celú šírku cavey. Bolo dvojposchodové. Proscénium (pódium) bolo o 1,50 m vyššie ako úroveň orchestra. Orchester má pôdorys v tvare podkovy. Podlaha orchestru ako aj sedačky a niektoré ďalšie časti stavby boli obložené mramorovými doskami. Vo fasáde pri skene sa nachádzal dvojposchodový portikus, ktorý bol postavený v rímsko-korintskom štýle. Parodosy (bočné vchody) sa nachádzali na južnej strane (od ambulatia agory) a na východnej strane (z hlavnej ulice). Budova bola zastrešená drevenou konštrukciou.

Kapacita budovy bola 300350 miest.

 Nálezy 
V priebehu archeologického prieskumu objektu boli objavené rôzne mramorové fragmenty, nadpis na podstavci sochy imperátora, galéria so zachovanými antickými stenami, mramorové stĺpy ako aj 87 strieborných mincí.

 Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany 
Kategória: kultúrna pamiatka národného významu v rámci komplexu plovdivského rímskeho fóra

Rok zapísania na zoznam kultúrnych pamiatok: 1995

Dôvod udelenia štatútu: archeologická hodnota komplexu

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Stavby v Plovdive
Kategória:Kultúrne pamiatky v Bulharsku
Kategória:Archeologické lokality v Bulharsku
Kategória:Architektúra v 1. storočí
Kategória:Stavby v starovekom Ríme
Kategória:Divadlá v Bulharsku
Kategória:Divadlá starovekého Ríma‎
Kategória:Philippopolis (Trácia)