Veľká bazilika (Plovdiv)

Veľká bazilika ()TOTEV, Božidar. Enciklopedija na Plovdiv. Sofia : Božidar Totev/Bulged OOD. 2017. 608 s. ISBN 9786191881383. S. 123. (po bulharsky)KOLEKTÍV AUTOROV. Enciklopedija – sveštenite mesta na Bălgarija. Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Naučnoinformacionen centăr „Bălgarska enciklopedija“. 2022. 706 s. ISBN 9786191953271. S. 241 – 243. (po bulharsky) je ranokresťanský chrám zo 4. storočia nachádzajúci sa v centrálnej časti mesta oblasti Plovdiv  v plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku.RAJČEVSKI, Georgi. Plovdivska enciklopedija – šesto preraboteno i dopălneno izdanie. Plovdiv : Izdatelska kăšta „Glas“. 2017. 476 s. ISBN 9789544915537. S. 32 – 33. (po bulharsky)KALINKOVA, Penka. Poznatijat nepoznat Plovdiv. Plovdiv : Obština Plovdiv – Rakursi OOD. 2018. 272 s. ISBN 9789548852845. S. 51 – 52. (po bulharsky) Kultúrna pamiatka národného významu. Je najväčšou ranokresťanskou stavbou na území Bulharska a jednou z najväčších na území Balkánskeho polostrova. Budova je zapísaná v indikatívnom zozname UNESCO a je kandidátom na zapísanie do zoznamu svetového dedičstva UNESCO.

Podľa mienky niektorých odborníkov bola Filipopolská biskupská bazilika zasvätená svätému apoštolovi Pavlovi.

 Iné názvy 
Chrám je známy aj ako Biskupská bazilika (), Biskupská bazilika Filipopolu (), Biskupská bazilika vo Filipopole (), Biskupská bazilika antického Filipopolu (), Filipopolská biskupská bazilika () prípadne len Bazilika ().

 Lokalita 
Chrám sa nachádza v centrálnej časti mesta Plovdiv v bezprostrednej blízkosti rímskokatolíckej Katedrály svätého Ľudovíta. Budova sa nachádzala východne od komplexu filipopolského fóra.

 Dejiny 
Filipopolská biskupská bazilika bola postavená v 4. storočí, pravdepodobne v jeho druhej polovici. Pri vykopávkach boli objavené mince z obdobia vlády cisára Licinia, ktorý vládol v rokoch 308324. Na základe tejto skutočnosti sa predpokladá, že išlo o jeden z prvých kresťanských chrámov vôbec, postavených na území Rímskej ríše po legalizácii kresťanstva v roku 313. Bola imperátorskou bazilikou v období od konca panovania Konštantína Veľkého, ktorí prijal za svoje dogmy ariánskeho učenia, pričom miestny biskup v tom čase bol taktiež priaznivcom arianizmu. Dokončená bola počas panovania Konštantína II., taktiež prívrženca arianizmu. V roku [[343 bol vo Filipopolskej biskupskej bazilike ustanovený tzv. Filipopolský kontrazbor ariáncov ako protiklad Serdického kresťanského zboru, ktorý dogmy arianizmu neuznával a kresťanské duchovenstvo Filipopolu sa z tohto dôvodu dostávalo so serdickým do sporov, keďže často nesúhlasilo s rozhodnutiami, ktoré boli zborom v Serdike vydané. Filipopolis bol centrom sporov medzi týmito dvoma kresťanskými vetvami aj počas panovania cisára Valentiniána I. a ukončené boli až počas vlády cisára Theodosia I.     

V druhej polovici 5. storočia prešla budova prestavbami, ktoré sa označujú za druhú etapu výstavby. 

Budova existovala do 6. storočia, kedy bola zničená, buď v dôsledku nájazdu Slovanov v roku 575, alebo v dosledku niektorého zo zemetrasení.

V priebehu 10.12. storočia na mieste existovala kresťanská nekropola s s cintorínskym kostolom zdobeným freskami. Nad časťou bývalej nekropoly sa v súčasnosti nachádza plovdivská rímskokatolícka katedrála svätého Ľudovíta.  

 Novodobé dejiny 
Budova bola objavená v priebehu 80. rokov 20. storočia. Výskum prebiehal v rokoch 19832019, pričom hlavné etapy výskumu prebehli v rokoch 19831986 a 20022003. V roku 1995 bol stavbe pridelený štatút kultúrnej pamiatky národného významu.
V rokoch 20142021 sa uskutočnil reštaurátorský zásah, ktorého výsledkom nad bazilikou bola postavená moderná ochranná budova. Celková cena reštaurátorských prác dosiahla hodnoty viac ako 16 miliónov bulharských levov, pričom polovicu sumy predstavovala dotácia fondu Amerika za Bălgarija a druhá polovica bola financovaná z rozpočtu mesta Plovdiv.

 Charakteristika 
Budova bola postavená ako trojloďová bazilika s predsieňou a polkruhovou apsidou a átriom. Stála v priestrannom dvore, ktorý bol ohradený portikmi. Bazilika bola postavená s lámaných kameňov. Ako spojivo bola použitá malta, ktorá bola zároveň použitá aj na omietnutie ako exteriéru, tak aj interiéru budovy. V priestoroch centrálnej lode sa nachádzalo presbytérium zdobené mramorom. Presbytérium bolo s rozmermi 11,20 x 10,60 metra a bolo vyzdvihnuté do výšky 0,30 metra nad úroveň podlahy chrámu. V ose centrálnej chrámovej lode v priestore pred presbytériom sa nachádzal ambón s pôdorysom v tvare kríža zhotovený z mramoru.

Bočné lode boli od centrálnej lode oddelené stĺporadím. Stylobat, ktorý oddeľoval centrálnu loď od južnej bol tvorený veľkými mramorovými kvádrami. Na chrámových stylobatoch bolo postavených štrnásť stĺpov, pričom tieto sa striedali v poradí, kde vždy po jednom murovanom stĺpe nasledovali dva mramorové s priemerom 0,60 metra. Oltárna časť bola obložená mramorom a od naosu bola oddelená mramorovou priehradou. Átrium ohradené kolonádou sa nachádzalo pred západnou fasádou budovy. Podlaha átria bola vystlaná kamennými doskami. Pri severnej a južnej strane átria sa nachádzali miestnosti a v centrálnej časti sa nachádzala veľká kamenná fontána štvorcového pôdorysu.

Dĺžka komplexu aj s átriom dosahovala 86,7 metra a šírka 38,5 metra, pričom samotný naos budovy bol dlhý 56,7 metra. Centrálna loď bola široká 21,50 metrov, bočné lode dosahovali šírky 8 metrov. Apsida bola s dĺžkou 1,90 metra.

Interiér chrámu zdobili stĺpy s hlavicami s kresťanskými symbolmi, fresky a honosné mozaikové podlahy. 

Bazilika bola postavená na ruinách monumentálnej antickej budovy z 1. storočia, ktorá sa nachádzala v blízkosti decumanus maximus č. 9, pričom pôvodná budova bola s najväčšou pravdepodobnosťou pohanský chrám, čo je však len hypotéza a skutočný účel pôvodnej budovy nie je dodnes s istotou známy. 

Budova bola koridorom napojená na cestu, dláždenú kamennými doskami, ktorá viedla k bohatému obytnému domu Eirene.

 Mozaiky 
Mozaiky boli zhotovené technikou opus tessellatum. V rámci tejto techniky sú do maltového podkladu vkladané drobné kamienky rôznych farieb. Na mozaiky biskupskej baziliky boli použité kamienky bielej, čiernej, žltej, okrovej, červenej, niekoľkých odtieňov modrej a zelenej farby. Niektoré z nich, napríklad zelené, sú polodrahokamy ťažené z pohoria Rodopy. Samotné mozaiky boli pokladané v troch etapách a dvoch vrstvách. Sú najzachovalejšou časťou stavby. Celková plocha mozaík dosahovala viac ako 2000 m². 

Mozaiky z prvej etapy výstavby baziliky (4. storočie) sú geometrické. Samotné mozaiky boli pokladané v troch etapách a dvoch vrstvách. Prvú etapu pokladania mozaík predstavujú tie z centrálnej lode, sú monochromatické a zobrazujú geometrické motívy a rozety. Druhú etapu predstavujú mozaiky severnej a južnej lode, pričom tieto už sú mnohofarebné a tvarovo zložitejšie. Ich zložité ornamenty vytvárajú optickú ilúziu trojrozmernosti. Ide predovšetkým o rozety prepletené girlandami, kríže a kruhy vyplnené rôznymi farbami. Mozaiky z tretej etapy boli vytvorené v 5. storočí. Spájajú geometrické ornamenty s charakteristickou črtou filipopolskej biskupskej baziliky, teda zobrazením vtákov. Len na centrálnom paneli v centrálnej lodi je viac ako sto zobrazení vtákov rôznych druhov. Celkovo je v rámci baziliky na mozaikách zobrazených až 70 rôznych druhov vtákov. V centrálnom paneli dvoch bočných lodí je taktiež zobrazená scéna „Fontána života“kresťanský symbol, charakteristický pre ranokresťanské chrámy na území dnešnej Palestíny a Sýrie, často zobrazovaný predovšetkým v období 5. a 6. storočia. Tieto mozaiky predstavovali druhú podlahovú vrstvu a boli položené na mozaikách z prvej etapy a druhej etapy.

Mozaiky z prvej vrstvy sú exponované na pôvodnom mieste, mozaiky z druhej vrstvy sa nachádzajú na druhom poschodí modernej budovy postavenej nad pôvodnou bazilikou.

Vo všeobecnosti sa dá povedať, že mozaiky filipopolskej biskupskej baziliky sú zhotovené v štýle, ktorý je charakteristický pre mozaiky, ktoré sa zhotovovali na území Blízkeho východu v priebehu druhej polovice 5. storočia.

 Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany 
Kategória: kultúrna pamiatka národného významu

Dátum zapísania do zoznamu kultúrnych pamiatok: 1995

Dôvod ochrany: archeologická hodnota stavby

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Ranokresťanské kostoly v Bulharsku
Kategória:Stavby v Plovdive
Kategória:Kultúrne pamiatky v Bulharsku
Kategória:Architektúra v 4. storočí
Kategória:Archeologické lokality v Bulharsku
Kategória:Stavby v starovekom Ríme
Kategória:Byzantská architektúra v Plovdive
Kategória:Philippopolis (Trácia)
Kategória:Múzeá v Bulharsku