Chrám svätého Demetera (Peštera)

Chrám svätého Demetera (),KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia: Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 409. (po bulharsky)PAVLOV, Dimităr. PEŠTERA – istorija i săvremie. Sofia : Vitamin Art/Lito Balkan. 2007. 104 s. S. 34. (po bulharsky)KOLEKTÍV AUTOROV. Enciklopedija – sveštenite mesta na Bălgarija. Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Naučnoinformacionen centăr „Bălgarska enciklopedija“. 2022. 706 s. ISBN 9786191953271. S. 436 – 437. (po bulharsky) alebo Chrám svätého Demetera veľkomučeníka ()KOEVA Margarita; JOKIMOV, Petăr; STOILOVA, Ľubinka. 2000 godini christijanstvo - Pravoslavni chramove po bălgarskite zemi. Sofia : Akademično izdatelstvo "Prof. Marin Drinov". 2002. 540 s. ISBN 9544308792. S. 163. (po bulharsky) je pravoslávny chrám nachádzajúci sa v meste Peštera v Pazardžickej oblasti v južnom Bulharsku.

 Dejiny 
Budova bola postavená na mieste staršieho dreveného chrámu.

S výstavbou sa začalo v roku 1825 a budova bola dokončená v priebehu roku 1831.

Chrám bol postavený vďaka darom remeselníckych cechov z Peštery, ktorá v tom čase prosperovala. Hlavní ktitori (sponzori) výstavby boli Dimităr Kuštov, Nikola Torbov a Kuzma Mičuv.

V súčasnosti je budova funkčným chrámom bulharskej pravoslávnej cirkvi a je hlavným farským chrámom pešterského duchovného obvodu.

 Charakteristika 
Je jedným z troch historických obrodeneckých pravoslávnych chrámov v meste Peštera.

Chrám postavil bracigovský staviteľský majster Petăr Kazov, podľa projektu pešterského architekta Kuzmana Mičova. Budova je typickým predstaviteľom bracigovskej staviteľsko-architektonickej školy.

Klenba a kupoly sú postavené z tehál, zatiaľ čo steny chrámu sú z kameňa. Rozmery budovy sú 29,44 x 18 metrov.

Ide o trojloďovú budovu s tromi kupolami (pričom centrálna je väčšia než dve bočné) a apsidou.

Budova chrámu má celkovo tri vchody: na severnej, južnej a na západnej strane, pričom pred každým z vchodov sa nachádza portikus. Jednotlivé portiky boli v roku 1866 vzájomne prepojené arkádou. Vznikla tak nižšia vonkajšia arkádová predsieň, tvorená kamennými stĺpmi, ktoré sú v hornej časti spojené s polkruhovými arkádami.

 Interiér 
Chrámové lode sú od seba oddelené dvomi radami kamenných stĺpov, ktoré sú vo vrchnej časti spojené polkruhovými arkádami, ktoré podopierajú masívnu polvalcovú klenbu, zhotovenú z tehál.
Nad centrálnou chrámovou loďou sú uložené tri kupoly.

V západnej časti budovy sa nachádza predsieň a dvojposchodový balkón. Predsieň je dvojdielna, pričom obidve časti sú od seba oddelené radom stĺpov. Balkón sa nachádza nad predsieňou. Prvé poschodie balkónu je rozľahlejšie a tiahne sa nad všetkými troma loďami, druhé poschodie, ktoré je určené pre chór, sa nachádza len v priestore centrálnej chrámovej lode.

 Ikonostas, ikony a biskupský trón 
Ikonostas je vyrezávaný z dreva a pochádza z roku 1910.

Veľká časť ikona na ikonostase je starších než samotný ikonostas – prevažne z 19. storočia. Niektoré sú dokonca staršie než samotný chrám. Medzi najvýznamnejšie patria ikony: Svätá Bohorodička z roku 1642, Svätí Peter a Pavol z roku 1769, Svätá Katarína z roku 1792, Svätý Juraj z roku 1811, alebo ikony Svätý Demeter a Veľký sbor archanjelov z roku 1830. Novšie ikony namaľoval trevnenský ikonopisec Petăr Vaľov v priebehu roku 1924.

Biskupský trón je vyrezávaný z dreva a bol zhotovený v tom istom roku ako ikonostas, teda 1910.

 Fresková výzdoba 
Chrám je čiastočne vymaľovaný freskami, ktoré svojim pôsobivým originálnym vzorom výrazne obohacujú interiér. V centrálnej kupole, v pendentívach a v oltárnom priestore sú na samostatných miestach figurálne fresky. Najvýznamnejšie sú fresky v centrálnej kupole, kde je freska zobrazujúca Ježiša Krista a v oltárnej časti kde sa jedná najmä o kompozície zobrazujúce Bohorodičku nebies, Zvestovanie, ako aj niektorých starozákonných prorokov.

 Pamiatková ochrana 
Kategória: kultúrna pamiatka miestneho významuKOLEKTÍV AUTOROV. Goľama enciklopedija BĂLGARIJA – tom 9 – pan-rem. Sofia : Bălgarska akademija na naukite – Naučnoinformacionen centăr „Bălgarska enciklopedija“. 2012. 4946 s. ISBN 9789548104319. S. 3407. (po bulharsky)

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Stavby v Peštere
Kategória:Kostoly zasvätené svätému Demeterovi
Kategória:Kostoly z obdobia bulharského národného obrodenia
Kategória:Pravoslávne chrámy v Bulharsku
Kategória:Architektúra z 1831
Kategória:Kultúrne pamiatky v Bulharsku