Pevnostné múry a opevnenia Diocletianopolu

Pevnostné múry (),MADŽAROV, Mitko. Chisaria – pătevoditel. Veliko Tărnovo : Archeologičeski muzej – Chisaria-Izdatelstvo „Faber“. 72 s. ISBN 9786190008514. S. 25 – 30. (po bulharsky)NIKOLOV, Ivo; STOJKOV, Martin. Kreposti i antični gradove v Bălgarija. Sofia : Izdatelstvo „Travel Books“. 2016. 400 s. ISBN 9786199033012. S. 137 – 138. (po bulharsky) alebo len Pevnostný múr () sú ruiny opevnenia, ktoré sa nachádzajú v meste Chisaria v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku, na území niekdajšieho rímskeho mesta Diocletianopolis.TRANKOVA, Dimana; RAYCHEVA, Milena; GEORGIEFF, Anthony. A Guide to Roman Bulgaria. Sofia : Free Speech International Foundation. 2016. 168 s. ISBN 9786199031940. S. 126 – 127. (po anglicky) Kultúrna pamiatka národného významu.

 Charakteristika 
Z dôvodu vysokého stupňa zachovanosti je systém opevnenia Diocletianopolu jedným zo vzácnych predstaviteľov tohto typu rímskej architektúry v Európe.

Pôdorys pevnostného ohradenia má tvar nepravidelného štvoruholníka a ohradzuje areál o ploche 30 hektárov. Celková dĺžka ohradenie je 2327 metrov. Pevnostné múry dosahujú hrúbky od 2,6 metra do 4 metrov a v najvyšších bodoch ohradenie siahalo až do výšky 13 metrov, pričom tejto výšky dosahovali hradby v častiach kde sa nachádzali mestské brány. Samotné múry siahali do výšky 11 metrov. Do súčasnosti zachované časti hradieb siahajú do výšky približne 7 metrov. Pri severnej časti hradieb bol v neskoršom období postavený druhotný múr – proteichisma. Tento múr dosahuje celkovej dĺžky 503 metrov a je široký 3 metre. Výška múru dosahovala 6 metrov.

Pri výstavbe boli použité štyri základné stavebné techniky: opus caementicum, opus testaceum, opus mixtum a opus quadratum.  

 Materiál 
Múry boli postavené z kameňov a tehál, ako spojovací materiál bola použitá malta s prímesou nadrvených tehál. Kamene použité pri výstavbe boli predovšetkým granit, syenit a granito-rula. Granit a granito-rula pochádzali z miestnych nálezísk z okolia Diocletianopolu, syenitové bloky boli privezené najpravdepodobnejšie z nálezísk vo Philippopole (dnešný Plovdiv). Rady kameňov sa striedajú s radmi tehál, pričom tehlová časť pozostáva zo štyroch vrstiev tehál.

 Schodiská 
Vrchná platforma hradieb bola dostupná cez celkovo 16 jedno, alebo dvojramenných schodísk, ktoré boli s pevnostným múrom priamo konštrukčne prepojené. Jedno zo schodísk bolo vnútorné. Toto schodisko sa nachádzalo v západnej časti južnej pevnostnej brány. Dvojramenné schodiska boli chránené arkádou, v stenách popri schodisku sa nachádzali niky, ktoré slúžili ako prístrešia pre strážnych.

 Veže 
V hradbách sa celkovo nachádzalo až 44 bojových veží. Desať veží sa nachádzalo pri západnej časti pevnostného múru, deväť pri východnej časti, deväť pri južnej časti a dvanásť pri severnej časti. Ďalšie štyri veže sa nachádzali v rohoch opevnenia. Vybudované boli z vonkajšej strany pevnostného múru. Všetky boli štvorcového pôdorysu s výnimkou juhovýchodnej veže, ktorej pôdorys bol vejárovitý a severovýchodnej, ktorej pôdorys bol osemuholnikový (postavený na kruhových základoch). Veže boli trojposchodové. Prvé poschodie zvyčajne slúžilo ako skladisko a na druhom a na treťom sa nachádzali vojaci, ktorí mohlo cez strieľne ostreľovať nepriateľa.

 Brány 
Do mesta sa vchádzalo štyrmi hlavnými mestskými bránami: (severnou, južnou, západnou a východnou). Okrem štyroch hlavných brán sa v hradbách nachádzalo ešte šesť pomocných brán.MADŽAROV, Mitko. Chisaria – pătevoditel. Veliko Tărnovo : Archeologičeski muzej – Chisaria-Izdatelstvo „Faber“. 72 s. ISBN 9786190008514. S. 33 – 34. (po bulharsky) Tieto menšie portály boli používané predovšetkým vojskom, ale používali sa aj na tajné vnášanie materiálu (vojenského aj civilného) do pevnosti v časoch obliehania.

 Umelá priekopa 
Bola vykopaná pred severným pevnostným múrom, kde bolo mesto najzraniteľnejšie. Priekopa sa pravdepodobne nenachádzala popri celej dĺžke severnej časti opevnenia. Išlo o suchú a nespevnenú priekopuMADŽAROV, Mitko. Chisaria – pătevoditel. Veliko Tărnovo : Archeologičeski muzej – Chisaria-Izdatelstvo „Faber“. 72 s. ISBN 9786190008514. S. 35. (po bulharsky) Z ostatných strán bolo mesto chránené prirodzeným strmým terénom. 

 Dejiny 
Pevnostné múry a celý systém opevnenia boli postavené na prelome 3. a 4. storočia počas panovania cisára Diokleciána. 

V priebehu 5. storočia bola severná časť opevnenia zosilená a to vybudovaním druhotného pevnostného múru (tzv. proteichisma). 

 Pamiatková ochrana 
Opevnenie mesta Diocletianopolis, ktoré sa nachádza na území dnešného mesta Chisaria bolo vyhlásené v roku 1966 za kultúrnu pamiatku národného významu pod názvom Chisarská pevnosť, pevnostné hradby a opevnenia (). Dôvodom vyhlásenia za kultúrnu pamiatku je architektonicko-staviteľská hodnota pamiatky.

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Stavby v Chisarii
Kategória:Archeologické lokality v Bulharsku
Kategória:Architektúra v 3. storočí
Kategória:Architektúra v 4. storočí
Kategória:Stavby v starovekom Ríme
Kategória:Diocletianopolis (Trácia)
Kategória:Kultúrne pamiatky v Bulharsku
Kategória:Pevnosti v Bulharsku