Rímske termálne kúpele (Chisaria)

Rímske termálne kúpele (),MADŽAROV, Mitko. Chisaria – pătevoditel. Veliko Tărnovo : Archeologičeski muzej – Chisaria-Izdatelstvo „Faber“. 72 s. ISBN 9786190008514. S. 39 – 48. (po bulharsky)NIKOLOV, Ivo; STOJKOV, Martin. Kreposti i antični gradove v Bălgarija. Sofia : Izdatelstvo „Travel Books“. 2016. 400 s. ISBN 9786199033012. S. 138. (po bulharsky) alebo Rímske termálne kúpele antického mesta Diocletianopolis () sú ruiny antického kúpeľného komplexu, ktorý sa nachádza v meste Chisaria v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku, na území niekdajšieho rímskeho mesta Diocletianopolis.TRANKOVA, Dimana; RAYCHEVA, Milena; GEORGIEFF, Anthony. A Guide to Roman Bulgaria. Sofia : Free Speech International Foundation. 2016. 168 s. ISBN 9786199031940. S. 127. (po anglicky) Sú jedinými dochovanými antickými kúpeľmi v Európe, kde sa do súčasnosti nachádza funkčný systém rozvodov vody a je tak možné pozorovať celý proces toku od minerálneho prameňa, cez rozvodný systém do bazénov a následne do kanalizácie. Rímske termálne kúpele v Chisarii sú zapísané v zozname 100 národných turistických objektov Bulharska. Objekt je v zozname uvedený pod číslom 67b.

 Lokalita 
Rímske termálne kúpele sa nachádzajú v centrálnej časti mesta Chisaria v parku Momina sălza.

 Dejiny 
Na základe analýzy rezultátov z archeologických prieskumov lokality boli ustanovené celkovo tri etapy výstavby kúpeľného komplexu. 

 1. etapa výstavby 
Výstavba komplexu sa začala v polovici 2. storočia. Počas tejto fázy bolo postavené kaldárium č. 1, predsieň pred kaldáriom s hypokaustom na vykurovanie, ako aj hlavný vchod do komplexu. 

 2. etapa výstavby 
Ešte v druhej polovici 2. storočia ako aj začiatkom 3. storočia prebehla aj druhá etapa výstavby, počas ktorej sa kúpele rozšírili smerom na východ. Pristavané boli tri miestnosti, z ktorých sú v súčasnosti odkryté kaldárium č. 2 a severne od neho tepidárium.

 3. etapa výstavby 
Tretia etapa výstavby sa uskutočnila v 4. storočí, kedy boli kúpeľný komplex rozšírený smerom na západ a na juh. V západnej časti bola postavená ďalšia mohutná kúpeľná budova, v južnej časti sa nachádzajú čiastočne odkryté steny ďalšej miestnosti. Časti z tejto etapy výstavby ešte nie sú dôkladne preskúmané.

 Novodobé dejiny 
V roku 1935 objavil D. Cončev západnú časť kúpeľného komplexu. V roku 1993 bola objavená východná časť komplexu. V rokoch 2014 a 2015 prebehli archeologické výskumy lokality, ktoré upresnili čas a etapy výstavby kúpeľného komplexu.

 Charakteristika 
Predstavuje monumentálny kúpeľný komplex o celkovej ploche okolo 3000 m². Komplex patril k jedným z mála rímskych kúpeľných komplexov na území Balkánskeho polostrova, kde sa vykonávali vodoliečebné procedúry s použití minerálnej vody. Preskúmaná ešte nie je celá plocha komplexu. Okrem samotného kúpeľného účelu slúžila časť kúpeľov aj ako nymfeum.

Komplex je rozdelený na dve časti, západnú a východnú. Odkrytých je niekoľko miestností a súčastí komplexu. Ide o dve kaldária s bazénmi, dve tepidária, dve predsiene, ako aj veľká časť systému rozvodov vody a kanalizačného systému. Väčšie z kaldárií (kaldárium č. 2) malo až tri bazény, pričom pri najväčšom bazéne sa nachádzali niky v ktorých boli uložené sochy božstiev, ako aj mramorových dosiek s reliéfovým vyobrazením nýmf. Všetky miestnosti kúpeľov boli z vnútornej strany obložené doskami z bieleho mramoru. Mramorový obklad bol na stenách aj na podlahách miestností. Kanály systému rozvodov vody, boli na dne vystlané škridlami, dno kanálov kanalizačného systému tvorili tehly. Steny boli postavené technikou opus mixtum (striedajúce sa vrstvy tehál a kameňov), pričom dosahujú hrúbky 12 metre. Hlavný vchod do komplexu pozostával z troch priechodov zakončených vo vrchnej časti arkádami.

Kúpele boli zásobované minerálnou vodou z prameňa Toplica, ktorá má teplotu 51 °C.

 Archeologické nálezy 
V priebehu archeologických vykopávok a výskumov bolo nájdených viacero predovšetkým architektonických detailných častí. Boli to:

 mramorová levia hlava, ktorá slúžila ako ozdobná súčasť výpuste vody do bazénu v jednom z kaldárií
 mramorový schod, ktorý bol súčasťou podstavca mužskej sochy v životnej veľkosti, pričom pravdepodobne išlo o sochu Asklépia
 dve mramorové dosky s vyobrazením troch nýmf

Okrem toho bolo objavených niekoľko bronzových mincí. 

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Stavby v Chisarii
Kategória:Archeologické lokality v Bulharsku
Kategória:Architektúra v 2. storočí
Kategória:Stavby v starovekom Ríme
Kategória:Diocletianopolis (Trácia)