Ana Brnabićová

Ana Brnabićová (; * 28. september 1975, Belehrad, Juhoslávia) je srbská politička, od júna 2017 predsedníčka vlády Srbska – ako prvá žena; prvá osoba otvorene sa hlásiaca k homosexuálnej orientácii a prvá osoba čiastočne chorvátskeho pôvodu v tomto úrade. V máji 2018 pôsobila zároveň ako ministerka financií.

V rokoch 2016 – 2017 pôsobila ako ministerka pre štátnu správu a samosprávu vo vláde Aleksandara Vučića. Potom, čo bol Vučić zvolený za prezidenta a odstúpil z postu predsedu vlády, ju 15. júna 2017 poveril zostavením novej vlády.

 Životopis 

 Pôvod 
Jej starý otec z otcovej strany, Anton Brnabić, chorvátsky juhoslovanský armádny dôstojník, sa narodil v Starej Baške na ostrove Krk v dnešnom Chorvátsku. Bojoval spolu s juhoslovanskými partizánmi počas druhej svetovej vojny a po vojne získal hodnosť podplukovníka. Babička z otcovej strany sa narodila v Gorobilje neďaleko Požegy. Prarodičia z matkinej strany pochádzajú z juhovýchodného Srbska, z Babušnice.

 Detstvo a štúdium 
Brnabićová sa narodila 28. septembra 1975 v Belehrade, kde tiež vyrastala a navštevovala prestížne Belehradské piate gymnázium.

V roku 1994 odišla do Spojených štátov študovať na Northwood University v štáte Michigan. Študijný odbor administratíva tu dokončila v roku 1998 a získala titul BBA (Bachelor of Business Administration). Potom získala titul MBA na University of Hull vo Veľkej Británii a následne viac ako desať rokov pracovala pre medzinárodné organizácie, zahraničných investorov, samosprávy aj pre verejný sektor v Srbsku.

 Politická kariéra 
V roku 2006 bola podpredsedníčkou Národnej aliancie pre ekonomický rozvoj. Spolupracovala s viacerými americkými spoločnosťami, ktoré v Srbsku realizovali projekty v rámci programu USAID. V rokoch 2002 – 2011 pracovala v USAID. Potom pracovala vo firme Continental Wind Serbia, a od roku 2013 bola jej riaditeľkou.

 Vláda Aleksandara Vučića 
náhľad|Ana Brnabić a Dimitrij Medvedev (2019)
V auguste 2016 bola vymenovaná za ministerku verejnej správy a miestnej samosprávy vo vláde Aleksandara Vučića. Okrem toho je predsedníčkou Rady pre inovatívne podnikanie a informačné technológie srbskej vlády, Republikovej rady pre národnostné menšiny a viceprezidentkou republikovej rady pre reformu verejnej správy.

 Premiérka Srbska 
Potom, čo v prezidentských voľbách roku 2017 vyhral doterajší premiér Aleksandar Vučić, poveril Brnabićovú zostavením novej vlády. Jej kabinet získal dôveru Národného zhromaždenia 29. júna 2017 väčšinou 157 z 250 poslancov. Stala sa tak prvou osobou homosexuálnej orientácie vo vysokej srbskej politike a tiež prvou ženou na čele srbskej vlády.

V marci 2018 sa krátko stala úradujúcou ministerkou financií. Túto funkciu vykonávala 13 dní až do nástupu Dušana Vujovića. V októbri 2019 potvrdila, že sa pripojila k vládnucej Srbskej pokrokovej strane. 25. októbra 2019 podpísala Dohodu o voľnom obchode medzi Srbskom a členskými štátmi Euroázijskej hospodárskej únie (EAEU).

Po vypuknutí pandémie COVID-19 v Srbsku stála Brnabićová na čele krízového zdravotníckeho výboru. 15. marca 2020 vyhlásila výnimočný stav a jej vláda vydala nariadenia, ktoré mali potlačiť dôsledky epidémie. V máji 2021 v mene Srbska sprevádzala dar 100 620 dávok vakcín Pfizer BioNTech do Česka.

 Názory a postoje 
Brnabić sama seba charakterizovala ako proeurópsku a technokratickú premiérku. Vysvetlila, že prioritami jej vlády sú modernizácia, reforma vzdelávania a digitalizácia. Na druhej strane je však kritizovaná kvôli tomu, že je hlavou konzervatívnej a nacionalistickej vlády, v ktorej zasadajú aj otvorene protizápadní a proruskí ministri.

 Kosovo 
V decembri 2018 komentovala ohlásenú transformáciu kosovských bezpečnostných síl na kosovskú armádu. Vyhlásila: „Dúfam, že nebudeme musieť použiť našu armádu, v tomto momente je to však jedna z možností, ktorá je na stole, pretože človek nemôže byť svedkom novej etnickej čistky Srbov a nových búrok – hoci po nich volá Edi Rama"

20. januára 2020 sa vlády Srbska a Kosova dohodli na obnovení letov medzi svojimi hlavnými mestami prvýkrát po viac než dvoch desaťročiach. Dohoda prišla po mesiacoch snahy diplomata Richarda Grenella, amerického veľvyslanca v Nemecku, ktorého americký prezident Donald Trump vymenoval za zvláštneho vyslanca pre srbsko-kosovské vzťahy.

 Srebrenický masaker 
14. novembra 2018 v rozhovore pre nemeckú verejnoprávnu stanicu Deutsche Welle Brnabićová poprela, že by masakre Bosniakov bosnianskosrbskými silami v júli 1995 v Srebrenici boli aktom genocídy. O dva týždne neskôr Európsky parlament prijal uznesenie, v ktorom ľutuje pokračujúce popieranie genocídy v Srebrenici časťami srbských úradov a pripomína, že plná spolupráca s Medzinárodným tribunálom pre bývalú Juhosláviu a jej nástupníckym mechanizmom zahŕňa prijatie jeho rozsudkov. Za popieranie genocídy kritizoval Brnabićovú aj súd v Haagu.

 LGBT práva 
náhľad|Brnabićová na pochode Belgrade Pride 2019
Potom, čo bola vymenovaná za premiérku, vyhlásila, že si neželá byť označovaná ako premiérka homosexuálov a že neplánuje „v tejto fáze presadiť právne reformy LGBT“, pretože plánuje uprednostniť iné politické reformy.

V septembri 2017 sa Brnabićová zúčastnila na pochode Belgrade Pride a stala sa tak prvým srbským premiérom, ktorý sa takejto akcie zúčastnil. Na akcii vyhlásila: „Vláda je tu pre všetkých občanov a bude chrániť rešpektovanie práv všetkých občanov.“

Brnabićová tiež presadzuje dedičské práva pre osoby rovnakého pohlavia. Niektorí novinári ju však kritizujú za nedostatočné hájenie rovnosti LGBT osôb v Srbsku.

 Ocenenia 
Brnabićová získala viacero cien za rozvojové projekty, na ktorých pracovala. Jej najvyšším ocenením je Rad Republiky srbskej.

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Ana Brnabićová  na webe vlády Srbska
 Ana Brnabićová na Twitteri

 Zdroj 

Kategória:Srbskí politici
Kategória:Predsedovia vlády Srbska
Kategória:Premiérky
Kategória:LGBT politici
Kategória:Srbské LGBT osobnosti
Kategória:Osobnosti z Belehradu