Slovácky rok

Slovácky rok je národopisný festival, ktorý sa koná v moravskom Kyjove od roku 1921. Je jedným z najstarších folklórnych festivalov v Česku, pričom od roku 1971 sa opakuje každé štyri roky a zvyčajne trvá tri dni. Jednotlivé obce slováckeho Kyjovska prezentujú svoje kroje a zvyky – jazda kráľov (Skoronice), stavanie mája (Bukovany) atď. Nechýba prehliadka dychových a cimbalových kapiel, tanečné zábavy, jarmok, výstavy, prehliadka detských skupín, krojovaný sprievod atď. Festival sa koná po celom meste (námestie, park, ulice, múzeum, štadión, letné kino…) a zvyčajne tu vystupuje viac ako 3 000 ľudí.

Na rozdiel od iných tradičných folklórnych slávností v tejto oblasti sa Slovácky rok nezakladá na žiadnej náboženskej tradícii ani na sviatku patróna obce. Členovia Sokola a Národných jednôt chceli pôvodne ukázať miestne ľudové zvyky tak, ako sa na Slovácku počas roka odohrávajú, a vzbudiť záujem o slovácke kroje, ktoré sa už z každodenného života vo veľkej miere vytrácali. Dodnes tak prispieva k zachovaniu ľudových tradícií na Slovácku. Popri Medzinárodnom folklórnom festivale v Strážnici a Vlčnovskej jazde kráľov je Slovácky rok jedným z najvýznamnejších folklórnych podujatí na východnej Morave. Je to slávnosť len Dolňácka z Kyjovska, bez účasti krojovaných súborov z iných regiónov.

V roku 2007 počet platiacich návštevníkov presiahol 21 000 a vystúpilo tu približne 3 500 účinkujúcich. V krojovanom sprievode kráčalo 2 000 ľudí z 33 obcí.

 História 
náhľad|Stavanie mája
náhľad|Jarmok
náhľad|Jazda kráľov
náhľad|Mariánska púť
Po prvýkrát sa Slovácky rok konal 14. a 15. augusta 1921 na počesť 50. výročia založenia miestneho Sokola. Prvý deň sa niesol v duchu sokolských osláv. Na župných cvičeniach sa zúčastnili sokolské skupiny z Francúzska, Juhoslávie a USA. V dopoludňajších hodinách druhého dňa vystúpila sokolská jednota z Vlčnova s jazdou kráľov. Popoludní prešiel mestom krojovaný sprievod a potom sa na cvičisku pri sokolovni predviedli ľudové zvyky: dožinky (obce Ježov, Kelčany, Žádovice), otvorenie hodov (Lanžhot), veniec (Bukovany, Sobůlky), stínanie barana (Bohuslavice), mlátenie káčera (Boršov, Nětčice), šibačka (Vlkoš), svadba (Milotice, Šardice) a výrub mája (Svatobořice). Slávnosti dopĺňala veľká národopisná výstava, divadelné predstavenie drámy Maryša Aloisa a Viléma Mrštíkovcov a krojovaná jazda kráľov. K popularizácii slávností prispelo ich filmové spracovanie a následné premietanie v Európe a USA. Odhaduje sa, že slávnosti sledovalo až 30 000 návštevníkov. Prítomní boli aj niektorí zahraniční novinári a spisovatelia.

Vzhľadom na priaznivý ohlas sa Slovácky rok zopakoval 4. a 5. júna 1922, potom 5. a 6. júna 1927, 28. a 29. júna 1931. Ďalšie oslavy boli naplánované na rok 1939, ale pre nepriaznivú politickú situáciu boli nakoniec zrušené. Po dvadsaťpäťročnej prestávke sa Slovácky rok opäť konal 23. a 24. júna 1956, 18. augusta 1957, 1961 a 1971. V tomto roku sa rozhodlo o organizovaní podujatia každé štyri roky.

 Prehľad Slováckych rokov 1921 – 2019 
 1. Slovácky rok  14. – 15. augusta 1921 2. Slovácky rok  4. – 5. júna 1922 3. Slovácky rok  5. – 6. júna 1927 4. Slovácky rok  28. – 29. júna 1931 5. Slovácky rok  23. – 24. júna 1956 6. Slovácky rok  17. – 18. augusta 1957 7. Slovácky rok  19. – 20. augusta 1961 8. Slovácky rok  13. – 15. augusta 1971 9. Slovácky rok  15. – 17. augusta 1975 10. Slovácky rok  17. – 19. augusta 1979 11. Slovácky rok  12. – 14. augusta 1983 12. Slovácky rok  14. – 16. augusta 1987 13. Slovácky rok  16. – 18. augusta 1991 14. Slovácky rok  10. – 13. augusta 1995 15. Slovácky rok  13. – 15. augusta 1999 16. Slovácky rok  14. – 17. augusta 2003 17. Slovácky rok  10. – 12. augusta 2007 18. Slovácky rok  11. – 14. augusta 2011 19. Slovácky rok  13. – 16. augusta 2015 20. Slovácky rok  15. – 18. augusta 2019 21. Slovácky rok  10. – 13. augusta 2023

 Kyjovské letné slávnosti 
Keďže Slovácky rok sa koná raz za štyri roky, v ostatných rokoch sa konajú pravidelne v polovici augusta Kyjovské letné slávnosti. V roku 2013 sa konal 18. ročník festivalu, ktorý trvá vždy jeden víkend. Sú spojené najmä s dožinkovými slávnosťami. Najnavštevovanejší býva jarmok na námestí so sprievodným programom, ktorý nie je zameraný len na folklór. V sobotu sa pravidelne koná Žalmanov folklórny Kyjov v letnom kine alebo výstava a ochutnávka vín. V nedeľu ráno sa koná mariánska púť a pútnická omša v Kostole Nanebovzatia Panny Márie, pred ktorým sa na námestí zhromaždí množstvo veriacich v krojoch. Popoludní prejde mestom krojovaný dožinkový sprievod. Počas oboch dní sa koná výstava králikov, holubov a hydiny Českého zväzu chovateľov a ďalšie podujatia, ako napríklad program pre deti, divadlo, vystúpenie šermiarov, cimbalovej a dychovej hudby, slováckeho kyjovského súboru, mažoretiek atď.

 Referencie 

 Literatúra 




 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Oficiálne stránky 
 Slovácký rok v Kyjove – video z cyklu Českej televízie Na hranici tradícií
 Slovácký rok – video z cyklu Českej televízie Folklórny magazín

 Zdroj 

Kategória:Folklórne festivaly
Kategória:Festivaly v Česku
Kategória:Kyjov (okres Hodonín)