Rodingit

Rodingit je metasomatická hornina, ktorá vzniká premenou prevažne mafických hornín (gabier) obohatením o vápnik. Typicky je tvorený asociáciou hydratovaných vápenato-silikátových minerálov ako sú granáty (grosulár-andradit), klinopyroxén (diopsid), vesuvianit, epidot-zoisit, chlorit, prehnit, pumpellyit a ďalšie. Proces vzniku rodingitov úzko súvisí so serpentinizáciou (hydrotermálnou alteráciou ultramafických hornín) a ich výskyt je teda podmienený prítomnosťou serpentinizovaných telies. V teréne najčastejšie vystupujú ako svetlé žily alebo dajky uzavreté v serpentiniteSalvioli-Mariani E., Boschetti, T., Toscani, L., Montanini, A., Petriglieri, J. R., Bersani, D. , pretože predstavujú alterované bázické intrúzie v serpentinitoch.

Minerálnym zložením pripomínajú Ca-skarny.

Termín rodingit bol prvýkrát použitý v roku 1911 na pomenovanie grosulárovo-diopsidovej horniny výskytov v oblasti Dun Mountain, v údolí rieky Roding na Novom Zélande. V danej geologickej správe bol rodingit prirovnaný k hornine bohatej na zelený granát z Dobšinej.

V Západných Karpatoch boli rodingity opísané z Dobšinej (lom Teliatko a lokalita Danková v závere doliny), z lokality Bôrček pri Brezničke a zo serpentinitového telesa pri Jaklovciach.

 Referencie 

Kategória:Premenené horniny