Najvyšší správny súd Slovenskej republiky

Najvyšší správny súd Slovenskej republiky je jeden z dvoch vrcholných súdnych orgánov všeobecného súdnictva na Slovensku. Je najvyššou súdnou inštanciou pre oblasť správneho súdnictva zabezpečujúcou rozhodovaním o opravných prostriedkoch jednotu vo výklade správneho práva na správnych súdoch nižšieho stupňa a vo verejnej správe.

Súčasne je celoštátnym disciplinárnym súdom pre sudcov, prokurátorov, notárov a súdnych exekútorov. 

Z hľadiska hierarchie súdov je rovný Najvyššiemu súdu Slovenskej republiky.Dôvodová správa k ústavnému zákonu 422/2020 Z. z. Dostupné online [cit. 2021-06-30] Sídlo súdu je v Bratislave.

Vykonáva súdnictvo rozhodovaním o kasačných sťažnostiach proti rozhodnutiam správnych súdov za podmienok ustanovených Správnym súdnym poriadkom. V niektorých prípadoch ustanovených Ústavou Slovenskej republiky a zákonmi pôsobí aj ako prvoinštančný súdny orgán.

 Vedenie Najvyššieho správneho súdu Slovenskej republiky 

 predseda: Pavol Naď (18. máj 2021 – 18. máj 2026)
 podpredseda: Marián Trenčan (12. október 2021 – 12. október 2026)
 predsedníčka sudcovskej rady: Petra Príbelská (18. december 2024 – 12. december 2029)

 Právomoci 
Súd preskúmava rozhodovaním o kasačných sťažnostiach proti rozhodnutiam správnych súdov nižšej inštancie zákonnosť rozhodnutí a opatrení orgánov verejnej správy, ako aj poskytuje ochranu proti ich iným zásahom a ich nečinnosti. Najvyšší správny súd tak rozhoduje spravidla konečne v oblastiach práva finančného (najmä daňového a colného), cudzineckého (najmä azylového a pobytu cudzincov), priestupkového a iného deliktuálneho, stavebného, katastrálneho, práva sociálne zabezpečenia a zdravotného poistenia, práva životného prostredia či práva slobodného prístupu k informáciám. Súd tiež preskúmava rozhodnutia Výboru Národnej rady Slovenskej republiky na preskúmavanie rozhodnutí Národného bezpečnostného úradu, týkajúce sa bezpečnostných previerok.

Súd ďalej rozhoduje o kasačných sťažnostiach vo veciach preskúmavania ústavnosti a zákonnosti všeobecne záväzných nariadení orgánov územnej samosprávy.

Podľa Ústavy Slovenskej republiky rozhoduje tiež o ústavnosti a zákonnosti volieb do orgánov územnej samosprávy (samosprávy obcí a samosprávy vyšších územných celkov), o rozpustení alebo pozastavení činnosti politickej strany alebo politického hnutia a o disciplinárnej zodpovednosti sudcov, prokurátorov a ak tak ustanoví zákon, aj iných osôb (aktuálne o notároch a súdnych exekútoroch). Ďalej rozhoduje súd o registrácii kandidátov a kandidátnych listín pre všetky celoštátne voľby na Slovensku.

Najvyšší správny súd rovnako rozhoduje o kompetenčných žalobách, ak vznikne spor o kompetencie medzi orgánmi verejnej správy.

Vo veciach správneho súdnictva Najvyšší správny súd dbá o jednotný výklad a jednotné používanie zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov. Má právomoc prijímať stanoviská k zjednocovaniu výkladu zákonov a týchto iných predpisov.  Súdne rozhodnutia zásadného významu svoje, ako aj správnych súdov nižšej inštanacie, môže po schválení plénom Najvyššieho správneho súdu zverejňovať v Zbierke stanovísk a rozhodnutí Najvyššieho správneho súdu Slovenskej republiky.

 Sudcovia 
Plne obsadený Najvyšší správny súd má mať 30 sudcov. Aktuálne má súd 25 sudcov. Členmi Najvyššieho správneho súdu je aj niekoľko desiatok prísediacich sudcov z radov občanov, ktorí zasadajú v disciplinárnych veciach prvého stupňa.
+Sudcovia Najvyššieho správneho súduSudcaNa súde odVo funkcii sudcu odPôsobenie predtýmPoznámkaPavol Naď18. máj 202131. marec 2006
(vymenovaný prezidentom Ivanom Gašparovičom)sudca Krajského súdu v Košiciachpredseda súdu od 18. mája 2021
(vymenovaný prezidentkou Zuzanou Čaputovou);
predseda senátu od 10. decembra 2021Kristína Babiaková20. júl 202120. júl 2021
(vymenovaná prezidentkou Zuzana Čaputovou)advokátkapredsedníčka senátu od 15. decembra 2022Marián Fečík20. júl 202120. júl 2021
(vymenovaný prezidentkou Zuzana Čaputovou)prokurátor Generálnej 
prokuratúrypredseda senátu od 1. júna 2022Zuzana Šabová20. júl 202120. júl 2021
(vymenovaná prezidentkou Zuzana Čaputovou)štátna zamestnankyňapredsedníčka senátu od 21. júna 2024Juraj Vačok20. júl 202120. júl 2021
(vymenovaný prezidentkou Zuzana Čaputovou)vysokoškolský profesorpredseda senátu od 15. decembra 2022Juraj Vališ20. júl 202120. júl 2021
(vymenovaný prezidentkou Zuzana Čaputovou)advokátpredseda senátu od 15. decembra 2022Elena Berthotyová1. august 202127. apríl 1994;
18. máj 1998 (zvolená Národnou radou)sudkyňa Najvyššieho súdupredsedníčka senátu ešte na Najvyššom súde od 13. marca 2015Katarína Benczová1. august 202120. marec 1996;
14. marec 2000
(zvolená Národnou radou)sudkyňa Najvyššieho súdupredsedníčka senátu ešte na Najvyššom súde od 1. januára 2019Anita Filová1. august 20214. december 2017
(vymenovaná prezidentom Andrejom Kiskom)sudkyňa Krajského súdu v Trnavepredsedníčka senátu od 10. decembra 2021Jana Hatalová1. august 202124. august 1992
(vymenovaná Predsedníctvom Slovenskej národnej rady)sudkyňa Najvyššieho súdupredsedníčka senátu ešte na Najvyššom súde od 1. januára 2008Petra Príbelská1. august 202129. október 2004
(vymenovaná prezidentom Ivanom Gašparovičom)sudkyňa Najvyššieho súdupredsedníčka senátu ešte na Najvyššom súde od 15. mája 2017Viola Takáčová1. august 202129. apríl 1991
(zvolená Slovenskou národnou radou)sudkyňa Najvyššieho súdupredsedníčka senátu ešte na Najvyššom súde od roku 2018Marián Trenčan1. august 20211. júl 1996;
15. jún 2000
(zvolený Národnou radou)sudca Najvyššieho súdupredseda súdu od 12. októbra 2021
(vymenovaný prezidentkou Zuzanou Čaputovou);
predseda senátu ešte na Najvyššom súde od roku 2019Monika Valašiková1. august 20211. január 1992
(ex lege po zániku hospodárskej arbitráže)sudkyňa Najvyššieho súdupredsedníčka senátu ešte na Najvyššom súde od roku 2019Jana Martinčeková20. august 202112. december 1996;
6. december 2000
(zvolená Národnou radou)sudkyňa Krajského súdu v Žilinepredsedníčka senátu od 10. decembra 2021Michal Novotný20. august 202126. august 2014
(vymenovaný prezidentom Andrejom Kiskom)sudca Krajského súdu v Trnavepredseda senátu od 1. júna 2022Katarína Cangárová26. august 202126. august 2021
(vymenovaná prezidentkou Zuzana Čaputovou)advokátkaMichal Matulník26. august 202126. august 2021
(vymenovaný prezidentkou Zuzana Čaputovou)advokátpredseda senátu od 15. decembra 2022Peter Potásch26. august 202126. august 2021
(vymenovaný prezidentkou Zuzana Čaputovou)vysokoškolský profesorpredseda senátu od 1. júna 2022Martin Tiso21. november 202221. november 2022
(vymenovaný prezidentkou Zuzana Čaputovou)asistent sudcu Najvyššieho správneho súduMichal Dzurdzík1. január 202313. máj 2013
(vymenovaný prezidentom Ivanom Gašparovičom)sudca Krajského súdu v Bratislavepredseda senátu od 21. júna 2024Rastislav Dlugoš1. jún 202315. jún 2006
(vymenovaný prezidentom Ivanom Gašparovičom)sudca Krajského súdu v TrenčínePeter Mach1. jún 202314. december 2022
(vymenovaný prezidentkou Zuzana Čaputovou)sudca Okresného súdu Bratislava IVlastimil Pavlikovský1. január 202629. október 2004
(vymenovaný prezidentom Ivanom Gašparovičom)sudca Krajského súdu v BratislaveEva Vékonyová1. január 202620. jún 2005
(vymenovaná prezidentom Ivanom Gašparovičom)sudkyňa Krajského súdu v Trenčíne

 Emeritní sudcovia 
Na Najvyššom správnom súde pôsobili v minulosti 2 sudkyne.
SudcaNa súde od - doVo funkcii sudcu odPôsobenie predtýmPoznámkaZuzana Mališová1. august 2021
-
9. február 202427. apríl 1994;
18. máj 1998
(zvolená Národnou radou)sudkyňa Najvyššieho súdupredsedníčka senátu od 10. decembra 2021Zdenka Reisenauerová1. august 2021
-
31. marec 202426. jún 1984;
21. december 1988; 

13. apríl 1992 (vymenovaná Predsedníctvom Slovenskej národnej rady)sudkyňa Najvyššieho súdupredsedníčka senátu ešte na Najvyššom súde od 1. januára 2009

 Senáty 
Najvyšší správny súd  rozhoduje prostredníctvom trojčlenných senátov alebo päťčlenných senátov, v osobitných prípadoch v sedemčlennom veľkom senáte. Do týchto senátov sú sudcovia rozdeľovaní každý kalendárny rok predsedom Najvyššieho správneho súdu prostredníctvom rozvrhu práce Najvyššieho správneho súdu, pričom na čele každého senátu stojí jeho predseda.

Trojčlenné senáty rozhodujú:

 vo veciach opravných prostriedkov (kasačných sťažností) smerujúcich proti rozhodnutiam nižších správnych súdov;
 pri výkone oprávnení nadriadeného súdu voči nižším správnym súdom i voči samému sebe (rozhodovanie o námietkach zaujatosti, o návrhoch na odňatie a prikázanie veci a v sporoch o príslušnosť).

Päťčlenné senáty zložené výlučne zo sudcov Najvyššieho správneho súdu rozhodujú:

 vo veciach prvého a jediného stupňa (napr. žaloby vo volebných veciach, žaloby na rozpustenie politickej strany, kompetenčné žaloby);
 o odvolaniach v disciplinárnych veciach.

Päťčlenné senáty zložené z troch sudcov Najvyššieho správneho súdu a dvoch prísediacich sudcov z radov občanov Najvyššieho správneho súdu rozhodujú v disciplinárnych veciach prvého stupňa.

Veľký senát zložený zo siedmich sudcov rozhoduje o veciach mu postúpených trojčlenným senátom v prípadoch, ak sa tento trojčlenný mieni odchýliť od právneho názoru vysloveného už skôr iným trojčlenným senátom Najvyššieho správneho súdu; prostredníctvom veľkého senátu sa teda realizuje zjednocovanie právnych názorov na úrovni samotného Najvyššieho správneho súdu.

Na Najvyššom správnom súde pôsobia nasledujúce senáty (k 25. 11. 2025):
+Senáty Najvyššieho správneho súduSenátPredseda senátu, ktorý riadi a organizuje činnosť senátu1 (trojčlenný)Jana Hatalová2 (trojčlenný)Elena Berthotyová3 (trojčlenný)Katarína Benczová4 (trojčlenný)Monika Valašiková5 (trojčlenný)Petra Príbelská6 (trojčlenný)Viola Takáčová7 (trojčlenný)Zdenka Reisenauerová8 (trojčlenný)Anita Filová11 (päťčlenný)Jana Hatalová12 (päťčlenný)Elena Berthotyová13 (päťčlenný)Katarína Benczová14 (päťčlenný)Marián Trenčan19 (veľký senát)Marián Trenčan31 (prvostupňový 
disciplinárny)Peter Potásch32 (prvostupňový 
disciplinárny)Michal Matulník33 (prvostupňový 
disciplinárny)Viola Takáčová41 (odvolací disciplinárny senát)Katarína Benczová42 (odvolací disciplinárny senát)Jana Hatalová51 (predseda senátu
rozhodujúci o zahladení odsúdenia)Zuzana Šabová52 (predseda senátu
rozhodujúci o zahladení odsúdenia)Michal Novotný53 (predseda senátu
rozhodujúci o zahladení odsúdenia)Juraj Vačok54 (predseda senátu
rozhodujúci o zahladení odsúdenia)Anita Filová55 (predseda senátu
rozhodujúci o zahladení odsúdenia)Michal Dzurdzík56 (predseda senátu
rozhodujúci o zahladení odsúdenia)Michal Matulník57 (predseda senátu
rozhodujúci o zahladení odsúdenia)Viola Takáčová58 (predseda senátu
rozhodujúci o zahladení odsúdenia)Peter Potásch59 (predseda senátu
rozhodujúci o zahladení odsúdenia)Kristína Babiaková

 Prvostupňové správne súdy 
Správne súdnictvo sa na prvom stupni na Slovensku realizuje od 1. júna 2023 troma správnymi súdmi. Ich sídlami sú Bratislava, Banská Bystrica a Košice. 
+Prvostupňové správne súdy na SlovenskuSprávny súdPredsedaPočet (stálych) aktívnych sudcovPoznámkyv BratislaveJeanette Hajdinová 
(1. 6. 2023 - 31. 5. 2028)39
(k 25. 11. 2025)podpredsedníčkou je Ivana Rudinská (1. júl 2024 - 30. jún 2029)v Banskej BystriciPeter Molčan
(1. 1. 2023 - 31. 12. 2027)22
(k 25. 11. 2025)podpredsedníčkou je Alena Antalová 
(1. 6. 2023 - 31. 5. 2028)v KošiciachPavol Tkáč
(1. 4. 2023 - 31. 3. 2028)21
(k 25. 11. 2025)podpredsedníčkou je Tatiana Sabadošová
(1. 1. 2024 - 31. 12. 2028)
Tieto súdy rozhodujú o správnych žalobách v prvom stupni, a to prostredníctvom senátov zložených z troch sudcov, alebo v niektorých prípadoch jedným sudcom (samosudcom). O opravnom prostriedku proti ich rozhodnutiam (o kasačnej sťažnosti) rozhoduje Najvyšší správny súd v senáte zloženom z troch sudcov a v niektorých prípadoch vo veľkom senáte zloženom zo siedmich sudcov.

Poznámka: do 31. mája 2023 pôsobnosť prvostupňových súdov vo veciach správneho súdnictva vykonávali krajské súdy (osem krajských súdov).
 História správneho súdnictva na Slovensku 
Korene správneho súdnictva na Slovensku siahajú do obdobia Rakúsko-Uhorska. Správne súdnictvo Uhorska však nemalo výraznejší dopad na dnešný právny stav. V roku 1918 vznikol v Česko-Slovensku v Prahe Najvyšší správny súdZ. č. 3/1918 Sb. z. a n. o nejvyšším správním soudě a o řešení kompetenčních konfliktů. Dostupné online [cit. 2021-06-30], ktorý nadväzoval na činnosť Správneho súdneho dvora vo Viedni pre Predlitavsko. Jeho predsedom („prezidentom“) bol Ferdinand Pantůček a neskôr Emil Hácha. Súd získal pomerne vysoké renomé a vytvoril významnú judikatúru, ktorú publikoval v tzv. Bohuslavovej zbierke (čes. Bohuslavova sbírka, pomenovaná podľa sudcu Josefa Václava Bohuslava). Zbierka je v niektorých oblastiach relevantná dodnes.

Medzivojnové česko-slovenské správne súdnictvo sa však s príchodom druhej svetovej vojny začalo rúcať. Po zániku prvej Česko-slovenskej republiky vznikol v Slovenskom štáte nový Najvyšší správny súd, ktorý sídlil v Bratislave. Jeho predsedom bol Gejza Fritz.

Po vojne bola obnovená činnosť Najvyššieho správneho súdu, ale podľa pražských dohôd z rokov 19451946 vznikol nejasný dualizmus. Český a slovenský Najvyšší správny súd existovali popri sebe. Ústava 9. mája z roku 1948 síce formálne predpokladala existenciu Správneho súdu (nie najvyššieho), nová politická moc však obnovenie v praxi nepripustila. Správne (a ústavné) súdnictvo kontrolujúce štát bolo totiž nesúladné s filozofickou koncepciou nového zriadenia.

Najvyšší správny súd už nebol personálne doplňovaný a v polovici roka 1949 bolo sídlo súdu prenesené do Bratislavy (z. č. 166/1949 Zb.). Drvivá väčšina sudcov na nové pôsobisko neprešla. Samotná pôsobnosť súdu v tomto období je ťažko pozorovateľná. Od 1. januára 1953 boli následne zákonom§ 18 ods. 2 z. č. 65/1952 Zb. Dostupné online [cit. 2021-06-30] definitívne zrušené všetky právne predpisy o správnom súde a správne súdnictvo v Česko-Slovensku bolo až na výnimku zlikvidované. Všeobecnú kontrolu verejnej správy mala zabezpečiť prokuratúra podriadená štátu a komunistickému režimu.

Po páde komunizmu sa začalo s obnovou správneho súdnictva. Od 1. januára 1992 došlo k obnoveniu správneho súdnictva na základe zákona č. 519/1992 Zb. v rámci Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky, keď na Slovensku boli správnymi súdmi Najvyšší súd (ak bol žalovaným celoštátny orgán) a krajské súdy (v ostatných prípadoch spravidla bez možnosti opravného prostriedku), prípadne okresné súdy (ak išlo o priestupky).  Po vzniku samostatnej Slovenskej republiky bolo pokračované v tomto nastavení, pričom v rokoch 2003 až 2004 došlo k vzniku všeobecne dvojstupňového správneho súdnictva, keď krajské súdy rozhodovali v prvom stupni a o odvolaní (neskôr o kasačnej sťažnosti) rozhodoval Najvyšší súd.

V Česku začal oddelený Najvyšší správny súd  pôsobiť od 1. januára 2003. Na Slovensku i napriek dlhodobým diskusiám zlom priniesla až novela Ústavy č. 422/2020 Z. z., ktorá Najvyšší správny súd ako oddelený súdny orgán správneho súdnictva zriadila k dátumu 1. januára 2021. Jeho činnosť sa začala 1. augusta 2021. Najvyšší správny súd vznikl ako súčasť reformy súdnej mapy spustenej ministerkou spravodlivosti Máriou Kolíkovou. Vôbec prvým predsedom tohto súdu je bývalý advokát, prokurátor a košický krajský sudca Pavol Naď.

 Súvislosti zriadenia moderného Najvyššieho správneho súdu 
Potreba Najvyššieho správneho súdu je v právnom prostredí spravidla vnímaná pozitívne, pričom za kladný príklad býva označované zriadenie Najvyššieho správneho súdu Českej republiky v roku 2003. Celková súdna reforma započatá ministerkou spravodlivosti Máriou Kolíkovou, ako aj zriadenie Najvyššieho správneho súdu, sa však stretli aj s kritikou. Vytýkaná jej býva najmä rýchlosť reformy, ako aj nedostatočná spolupráca a súčinnosť so sudcami. V tejto súvislosti sa vyjadrila napr. sudkyňa Najvyššieho súdu a členka Súdnej rady Elena Berthotyová, podľa ktorej sa sudcovia boja „nastúpiť na loď, ktorá sa po pár metroch potopí. Celý projekt vznikal za zatvorenými dverami, ako sudcovia správneho kolégia sme nemali možnosť vyjadriť sa k tomu.“ Rovnako znepokojenie vyjadrila sudkyňa Petra Príbelská, okrem iného z dôvodu, že kým český súd vznikal desať rokov, slovenský v priebehu niekoľkých mesiacov.

Osobitná kritika sa ozývala zo strany sudcov správneho kolégia Najvyššieho súdu, ktorí očakávali, že na Najvyšší správny súd prejdú automaticky, ako tomu bolo v Česku. Avšak aj títo sudcovia podliehali verejnému vypočutiu pred Súdnou radou a jej následnému rozhodnutiu o ich preložení na Najvyšší správny súd.

 Prechod právomoci 
Vytvorenie Najvyššieho správneho súdu prebehlo v dvoch fázach. Prvou bolo jeho zriadenie ako samostatnej entity od 1. januára 2021. Zákonom bola zriadená aj jeho Kancelária. Druhou fázou bolo začatie výkonu jeho činnosti od 1. augusta 2021.

Až do začatia činnosti Najvyššieho správneho súdu vykonávali jeho pôsobnosť tie orgány, ktoré ju vykonávali podľa predpisov účinných pred začatím činnosti Najvyššieho správneho súdu (z veľkej časti Najvyšší súd). Ak zákon neustanovuje inak, dané orgány dokončia aj konania, ktoré začali pred začatím činnosti Najvyššieho správneho súdu.Čl. 154g ods. 5 Ústavy SR. Dostupné online [cit. 2021-06-30] 

Na Najvyšší správny súd prešlo z Najvyššieho súdu takmer 2 000 spisov.

 Referencie 

 Externé odkazy 
 oficiálna stránka Najvyššieho správneho súdu Slovenskej republiky

Kategória:Najvyšší správny súd Slovenskej republiky
Kategória:Najvyššie súdy
Kategória:Súdy na Slovensku
Kategória:Vzniklo v 2021