Dimér (chémia)

Dimér (di-, „dva“ + -mer, „časti“) je oligomér, ktorý pozostáva z dvoch monomérov spojenými väzbami, ktoré môžu byť silné alebo slabé, kovalentné alebo intermolekulárne. Homodimér je druh diméru, kde sú obe monomérne jednotky rovnaké (napr. A–A) a heterodimér má dve rôzne monomérne jednotky (napr. A–B).  Tvorba diméru sa nazýva dimerizácia, teda látka A dimerizuje za tvorby diméru A-A. Opak dimerizácie sa často nazýva disociácia. Ak sa dva opačne nabité ióny asociujú do diméru, nazývajú sa i Bjerrumove páry, po Nielsovi Bjerrumovi.

 Nekovalentné diméry 
Bezvodé karboxylové kyseliny tvoria diméry vďaka vodíkovým väzbám kyslému vodíka a karbonylovému kyslíku. Kyselina octová napríklad tvorí dimér v plynnej fáze, kde sú monomérne jednotky držané pokope práve vodíkovými väzbami. Pri špeciálnych podmienkach tvorí diméry väčšina molekúl, ktoré obsahujú hydroxylovú skupinu, napríklad existuje i vodný dimér.

Borán, , existuje i v podobe diboránu, , kvôli vysokej Lewisovej kyslosti bórového centra.

Exciméry (excitované diméry) a exciplexy (excitované komplexy) sú excitované štruktúry, ktoré majú krátky polčas života. Vzácne plyny netvoria stabilné diméry, ale tvoria ecximéry Ar2*, Kr2* a Xe2* pri vysokom tlaku a elektrickej stimulácii.

 Kovalentné diméry 
vpravo|náhľad|120x120bod|Aj keď to nemusí byť na prvý pohľad zjavné, na obrázku je dimér cyklopentadiénu.
vpravo|náhľad|101x101bod|1,2-dioxetán je jeden z dvoch dimérov formaldehydu. Ako je vidieť, kovalentné diméry sa často vôbec nepodobajú na ich monomérne jednotky.
Molekulárne diméry sa často tvoria reakciou dvoch identických zlúčenín, teda 2A → A-A.
Diaminokarbén dimerizuje za tvorby tetraaminoetylénu:

2 C(NR2)2  →  (R2N)2C=C(NR2)2

Karbény sú veľmi reaktívne a ľahko tvoria nové väzby.

Dicyklopentadién je asymetrický dimér tvorený dvoma molekulami cyklopentadiénu, ktorý vzniká Diels-Alderovou reakciou. Zahriatím sa rokladá naspäť na identické monoméry.

C10H12  →  2  C5H6

Mnoho nekovových prvkov existuje vo forme dimérov: vodík, dusík, kyslík a halogény. Vzácn plyny tvoria diméry spojené van der Waalsovými väzbami, napríklad dihélium a diargón. Označujú sa ako homonukleárne diatómové molekuly. Z kovových prvkov tvorí ortuť dimérne ióny (Hg22+), iné kovy tvoria diméry len vo výparoch. Medzi známe diméry patria Li2, Na2, K2, Rb2 and Cs2.

Mnohé malé organické molekuly takisto tvoria diméry. Jedným z hlavných je formaldehyd, ktorý tvorí dioxetán.

 Chémia polymérov 
V kontexte polymérov slovo dimér označuje stupeň polymerizácie 2, bez ohľadu na stechiometriu alebo kondenzačné reakcie.

To platí napríklad pre disacharidy. Celobióza je dimér glukózy, aj keď touto reakciou vzniká voda:

2 C6H12O6 → C12H22O11 + H2O 

Dimér má však inú stechiometriu, než pár monomérov (práve kvôli štiepenej vode).

 Biochemické diméry 
Diméry pyrimidínov sa tvoria fotochemickou reakciou z pyrimidínových báz DNA, zvyčajne tymínu. Spojením báz vznikajú mutácie DNA, ktoré môžu byť karcinogénne a spôsobovať rakovinu kože.

Aminokyseliny takisto tvoria diméry, ktoré sa nazývajú dipeptidy. Príkladom je gylcylglycín pozostávajúci z dvoch molekúl glycínu spojených peptidovou väzbou. Ďalšími príkladmi sú aspartám alebo karnozín.

 Referencie 

 Pozri aj 
 Monomér
 Oligomér
 Trimér

 Zdroj 

Kategória:Chemické látky