Kvestor (Európsky parlament)

Kvestor je člen predsedníctva Európskeho parlamentu, v ktorom má poradný hlas a môže navrhovať zmeny a doplnenia jeho dokumentov. Zodpovedá za tie administratívne, personálne a organizačné záležitosti, ktoré sa priamo týkajú členov EP a ich pracovných podmienok.

Kolégium kvestorov parlamentu má päť členov a obvykle sa schádza raz za mesiac. 

 Voľba kvestorov 
Kvestorov volia poslanci Európskeho parlamentu na funkčné obdobie trvajúce dva a pol roka s možnosťou obnovenia mandátu. Volení sú trojkolovým väčšinovým tajným hlasovaním. V prvých dvoch kolách sa vyžaduje absolútna väčšina odovzdaných hlasov, v poslednom kole postačuje relatívna väčšina. 

Kandidáti na posty kvestorov môžu byť, podobne ako na posty podpredsedov EP, navrhnutí poslaneckým klubom politickej skupiny alebo aspoň jednou dvadsatinou všetkých poslancov, čiže 38 zákonodarcami. Ak je počet navrhnutých kandidátov rovnaký ako počet obsadzovaných postov, teda päť, voľba kvestorov sa uskutočňuje aklamáciou, avšak aj v tomto prípade sa uskutoční tajná voľba s cieľom určiť prednostné poradie kvestorov. V prípade rovnosti hlasov je rozhodujúci vek kandidátov.

 Slováci vo funkcii kvestorov 
Vôbec prvým poslancom Európskeho parlamentu za Slovenskú republiku zvoleným do funkcie kvestora bol Vladimír Maňka.
Uspel vo voľbe 18. januára 2017,
teda pre druhú polovicu daného volebného obdobia Europarlamntu. 

Začiatkom volebného obdobia 2019 – 2024 bola do tejto funkcie zvolená Monika Flašíková-Beňová. 
Svoju funkciu obhájila aj v novej voľbe predsedníctva v polovici jeho funkčného obdobia. Z postu odstúpila s platnosťou od 18.10.2023, po pozastavení členstva stranám SMER a Hlas vo frakcii európskych socialistov.

17. júla 2024 bola do funkcie kvestorky zvolená Miriam Lexmann.

 Referencie 

Kategória:Európsky parlament
Kategória:Zoznamy europoslancov SR