Ustina

Ustina () je dedina ležiaca v južnom Bulharsku. Nachádza sa v Plovdivskej oblasti v okrese Rodopi. Dedina leží na severnom úpätí pohoria Rodopy.KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia: Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 565. (po bulharsky)MIČEV Nikolaj; MICHAJLOV, Cvetko; VAPCAROV, Ivan; KIRADŽIEV, Svetlin. Geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Izdatelstvo "Nauka i izkuzstvo". 1980. 564 s. ISBN 9532672611. S. 512. (po bulharsky)EVTIMOVA, Violeta. Zapadni Rodopi. Sofia : Izdatelstvo „Travel Books“. 2017. 302 s. ISBN 9786199033029. S. 95 – 96. (po bulharsky)guide-bulgaria.comhttps://rodopi-bg.org

 Názov 
Predpokladá sa, že názov dediny pochádza od názvu pevnosti Justina, ktorá bola vybudovaná na skalách nad mestom v období panovania byzantského cisára Justiniána.

 Poloha 
Ustina leží na severnom úpätí západorodopského horského chrbta Černatica () v nadmorskej výške od  do .ekatte.com Nachádza sa 2829 kilometrov juhozápadne od Plovdivu, 12 kilometrov južne od mesta Stambolijski a 3 kilometre západne od mesta Peruštica. Priama vzdušná vzdialenosť od hlavného mesta Sofia je .

 Vývoj počtu obyvateľov 
 Rok Počet obyvateľov 1946  2885 1979  2966 2011  2240 2013  2241 2020  2873www.grao.bg

 Náboženstvo 
V dedine žijú bulharskí pravoslávni obyvatelia, ako aj moslimskí veriaci. V minulosti bolo v dedine Ustina rozšírené tzv. paulikánstvo.

 Dejiny 
Územie dediny bolo obývané už v období staroveku kmeňom Trákov, čo bolo doložené pri archeologických prieskumoch pri ktorých sa našli zvyšky niekoľkých tráckych sídiel. Z nich najvýznamnejšia bola osada s názvom Besapara (), ktorá bola v 2. storočí pred Kr. veľkým administratívnym centrom oblasti a ktorá sa tiahla od bývalej dediny Pastuša (dnes štvrť mesta Peruštica) až po dnešné mesto Kričim. V období panovania rímskeho cisára Trajána bola v blízkosti dnešnej dediny Ustina vybudovaná transkontinentálna cesta, ktorá bola treťou takouto cestou postavenou počas Trajánovho panovania.

 Hospodárstvo 
Väčšina hospodárskej činností v dedine je spojená s poľnohospodárstvom. Medzi hlavné oblasti záujmu patrí pestovanie zeleniny (prevažne rané a stredne rané odrody rajčiakov a piepor) ako aj pestovanie viniča a chov hospodárskych zvierat. Množstvo obyvateľov z dediny dochádza za robotou do blízkych miest.

 Pamiatky a zaujímavosti 
Najvýznamnejšou sakrálnou pamiatkou obce je Chrám svätých Cyrila a Metoda.rodopi-bg.org V centrálnej časti dediny sa nachádza chránený historický pamätný topoľ. Juhovýchodne, vo vzdialenosti približne 1,5 kilometra od dediny, sa nachádzajú zvyšky bývalej pevnosti. V okolí dediny sa nachádzajú aj zvyšky starej rímskej vojenskej cesty, ktorá viedla cez Rodopy do oblasti Egejského mora. V blízkosti dediny sa nachádza Ustinský vodopád a v jeho blízkosti v skalách nad dedinou Kaplnka svätého Juraja. K pamiatkam vedie značkovaná ekotrasa. 

 Infraštruktúra 
Dedina má pravidelné autobusové spojenie s mestami Plovdiv a Stambolijski.

 Významné osobnosti 
 Neždet Zalevvicešampión v zápasení voľným štýlom z olympijských hier v roku 1960
 Stojan Stojanovdvojnásobný európsky šampión (v rokoch 1977 a 1978) v zápasení voľným štýlom

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 


Kategória:Dediny v Bulharsku
Kategória:Plovdiv (oblasť)