Pstružník

Pstružník Názvy vodných tokov. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky. Dostupné online   (cit. 2021-11-09). je potok v Košickom regióne v meste Košice v mestskej časti Kavečany a v mestskej časti Sever  obe v okrese Košice I a v obci Kostoľany nad Hornádom v okrese Košice-okolie. Je to pravostranný prítok Hornádu, ktorý ústi do Slanej na území Maďarska; má dĺžku 2,8  km. Je vodným tokom V. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-32-03-1486. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Čierna hora,  geomorfologický podcelok Hornádske predhorie a geomorfologický celok Košická kotlina,  geomorfologický podcelok Košická rovina KOČICKÝ, Dušan a IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska. Bratislava : Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011. Dostupné on-line na   [cit. 2021-11-10]. .
 Prameň 
Pramení v nadmorskej výške  východne od intravilánu Kavečian v poľnohospodárskom extraviláne mestskej časti Kavečany.
 Opis toku 
Tečie východným smerom poľnohospodárskym extravilánom, pri južnom brehu obteká pole s rovnomenným názvom Pstružník Rozhodnutie Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky č. P-702/2013 zo dňa 31.1.2013 o štandardizácii 251 názvov geografických objektov z územia Slovenskej republiky. Príloha č. 1. Spravodajca ÚGKK SR, 2013, ročník 45, čiastka 1, s. 5. Dostupné na   [cit. 2021-11-10]. ležiace medzi brehom potoka a Budanovou ulicou, v nadmorskej výške  vteká bez zmeny smeru do lesa spočiatku kombinovaného s poľnohospodárskymi pozemkami, ľavým brehom obteká pole Stredné pece Rozhodnutie Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky č. P-1913/2007 zo dňa 21.3.2007 o štandardizácii názvov nesídelných geografických objektov. Príloha č. 1. Spravodajca ÚGKK SR, 2007, ročník 39, čiastka 1, s. 6. Dostupné online   [cit. 2021-11-10.]; pravým brehom obteká vodojem, vo výške  priteká na obecnú hranicu medzi Kavečanmi a Kostoľanmi nad Hornádom a zároveň aj na okresnú hranicu medzi okresom Košice I a okresom Košice-okolie; sleduje túto hranicu; vo výške   vodný tok začína sledovať obecnú hranicu medzi Kostoľanmi nad Hornádom  a mestskou časťou Košice - Sever až do ústia, vyteká z lesa a vteká do intravilánu Kostolian nad Hornádom; podteká cestu III/3390 z mestskej časti Sever cez Kostoľany nad Hornádom do Obišoviec  a vo výške  ústi do Hornádu ako jeho pravostranný prítok. Potok Pstružník nemá prítoky.
Preteká juhovýchodnou časťou katastrálneho územia Kavečany, od nadmorskej výšky  až po ústie do Hornádu tvorí južnú hranicu obce Kostoľany nad Hornádom najprv v malom úseku s Kavečanmi a ďalej s mestskou časťou Sever; táto hranica je zároveň aj okresnou hranicou medzi okresom Košice-okolie a okresom Košice I.https://zbgis.skgeodesy.sk/mkzbgis/sk/zakladna-mapa/detail/ease/zbgis/%7BE3CAE6D0-5FF6-41C2-8305-0B5F1FFD7FC0%7D?pos=48.773522,21.229284,16 ] [cit. 2021-11-10].
Pramení, preteká a ústi na pomedzí geomorfologického celku Čierna hora, geomorfologického podcelku Hornádske predhorie s geomorfologickým celkom Košická kotlina a jej geomorfologickým podcelkom Košická rovina Názvy vrchov a dolín Slovenskej socialistickej republiky A6. Geografické názvoslovné zoznamy OSN ČSSR. Bratislava: Slovenský úrad geodézie a kartografie, P-250/1986 z 5.8.1986. 211 s. S. 8, 10. 079-902-87 NVA. .
 Pôvod názvu       
Hydronymum Pstružník má pôvod v charakteristickom výskyte rýb označovaných menom pstruh s významom druh ryby z rodov Salmo a Oncorhynchus s výnimkou lososov s chutným mäsom žijúca v chladných horských bystrinách; zo slovného základu apelatíva pstruh po doplnení formantom -n-ík bol utvorený jednoslovný nepredponový odvodený názov Pstružník ako súčasť  skupiny názvov v slovenskej toponymii vrátane hydronymie. Porovnaj aj hydronymá napr.  Kalník, Mútnik, Rudník, Smolník, Zlatník. Podobnú motiváciu pomenovania ako Pstružník majú aj potoky Pstružný potok a Pstruhový potok.

Názov vodného toku Pstružník bol štandardizovaný v roku 1975 Geografické názvoslovie Základnej mapy ČSSR 1:50 000 z územia Slovenskej socialistickej republiky, 1. Názvy nesídelných geografických objektov, Východoslovenský kraj. Slovenský úrad geodézie a kartografie, č. P-378/1975 z 19.11.1975, Kartografické informácie 8. 153 s. S. 105. Bratislava 1976. 79-002-76..
Hydronymum Pstružník bolo prenesené  bez zmeny na pole Pstružník v pramennom priestore na pravom brehu potoka.

 História názvu  
Pomenovací akt hydronyma Pstružník prebehol v slovenskom jazykovom prostredí zo slovanského apelatíva pЬstrǫgЪ → pstruh. Po prisídlení maďarského obyvateľstva do okolia dnešných Košíc bol tento názov s dobovou modifikáciou prevzatý do maďarčiny; prevzatie sa uskutočnilo ešte pred prvou polovicou 12. storočia, lebo v tomto čase došlo v slovenčine k substitúcii g → h. K roku 1261 sa viaže latinsky písaná listina s opisom hraníc, kde sa o území Horných Košíc uvádza, že ležia medzi Črmeľom, Pstružníkom (s podobou názvu Pistrungus potoc) a Hornádom.

V 19. storočí sa objavila z pera kartografa podoba hydronyma Strážnik, ktorá mohla byť motivovaná podobnosťou ťažko vysloviteľnej spoluhláskovej skupiny na začiatku hydronyma Pstružník pre kartografa neslovenského pôvodu ako aj prítomnosťou neďalekého vrchu s názvom Stráža: 1820 StraznyíkDruhé vojenské mapovanie, sekcia 36, stĺpec XL, 1876 StrážnikTretie vojenské mapovanie, sekcia 4566,  1952 StrážnikŠpeciálna mapa 1:25 000, Vojenský zeměpisný ústav Praha 1936-1952. Od polovice dvadsiateho storočia sa používa výlučne podoba názvu Pstružník.

 Referencie 

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Hornádu
Kategória:Vodné toky v Košiciach
Kategória:Vodné toky v okrese Košice I
Kategória:Vodné toky v okrese Košice-okolie
Kategória:Vodné toky v Čiernej hore
Kategória:Vodné toky v Košickej kotline