Pagaštan konský

Pagaštan konský (iné názvy pozri nižšie; ) je listnatý strom z podčeľade pagaštanovaté (Hippocastanoideae) čeľade mydlovníkovité (Sapindaceae). V minulosti sa zaraďoval do čeľade pagaštanovité.

 Názvy 
Súčasný slovenský názov tejto rastliny je pagaštan konský. Staršie názvy sú: gaštan konský [alebo koňský], gaštan divý, pagaštan divý, maďal obyčajný, maďal divý. Ľudové alebo staršie názvy sú: divý gaštan, divoký gaštan, planý gaštan, konský gaštan, svinský gaštan, bláznivý gaštan, nejedlý gaštan, gaštan, maďal, jirovec, jírovec; v uvedených ľudových alebo starších názvoch môže byť namiesto slova gaštan vždy variant kaštan.HALAŠA, P. PRÍSPEVOK K TERMINOLÓGII RASTLÍN. In: Slovenská reč 1937 gaštan. In: Krátky slovník slovenského jazyka 2020gaštan. In. Historický slovník slovenského jazykagaštan. In: Slovník slovenských nárečíhttps://bylinke.sk/sk/stranka/bylinky/pagastan-konskyhttps://www.predajbylin.sk/gastan_kvet/index.html

 Opis 
Pagaštan konský je vysoký strom, ktorý zvyčajne dorastá do výšky 20 30 m. Mohutná koruna tohto stromu je široko kužeľovitá až rozložitá a môže dosiahnuť šírku až 20 m. V korune sa nachádzajú dlaňovito zložené listy, ktoré sú zložené z 57 sediacich lístkov vajcovitého tvaru. Obrovské listy dosahujú veľkosť až 30 cm a na jeseň sa zvyknú sfarbovať do oranžova. Kvety kvitnú od apríla do mája v bohatých vzpriamených kuželovitých strapcoch. Korunné lupienky dozrievajú do bielej farby, na ktorej sa vyskytujú žlté či červené škvrny. Zaujímavé je, že horný lupienok je o niečo väčší než ostatné. Kvety sa po odkvitnutí menia na suché 6 cm veľké pukavé plody – tobolky, ktoré sú dosť tvrdé a na povrchu ostnaté. Hnedé horké plody pagaštana konského sú mierne jedovaté. Čerstvé plody sú lesklé s nádychom červenej farby, majú na sebe veľkú bledšiu škvrnu a nie sú zahrotené. Týmto všetkým sa odlišujú od plodov gaštana jedlého.

Na špičkách konárov stromu sa v zime začínajú objavovať nápadné veľké lesklé hnedé púčiky, ktoré sú veľmi lepkavé.

 Výskyt 
Pôvodne pochádza z malého územia v horách na Balkáne, z malého územia v severnom Grécku, Albánsku, severnom Macedónsku, Srbsku a Bulharsku. Dnes sa však vyskytuje takmer všade (hlavne v Európskom miernom pásme), najmä v parkoch a záhradách.

 Použitie 

 Účinné látky 
V pagaštane sa nachádza komplex triterpénových saponínov a glykozidov označovaných ako escín, flavonoidy, oligomérne proantokyanidiny, katechinové triesloviny. Šupka semien a kôra kumaringlykozidov obsahuje eskulín, fraxín a skopolin. V kôre a listoch sú iba stopy escínu.

 Priaznivé účinky 
Escín pomáha znížiť koncentráciu určitých enzýmov v krvi pacientov s chorými cievami. Tým odstraňuje zadržiavanie tekutín v tkanivách. Vedci potvrdili aj jeho schopnosť tonizovať cievy, čo podporuje spätný tok krvi. Tato látka sa podáva v hotových liečivách a v homeopatických prípravkoch proti ťažkostiam pri chronickej žilovej nedostatočnosti, pocitoch ťažkých a opuchoch nôh, kŕčových žilách, nočných kŕčoch v lýtkach výraz a v hemoroidoch. 

Vtieranie masti a kúpele sa používajú na poranenia spôsobené pri športe, na výrony, omrzliny a poruchy prekrvenia. Okrem escínu pôsobia v celkových výťažkoch protizápalové flavonoidy. Z kôry, ktorá sa v minulosti používala v ľudovom liečiteľstve proti hnačkám a hemoroidom, sa získava eskulín, ktorý je súčasťou kombinovaných prípravkov proti chronickej žilovej nedostatočnosti. 

Vďaka schopnosti absorbovať ultrafialové žiarenie typu B sa dáva i do mastí na ochranu pred svetlom. Listy pagaštana konského a listy gaštana jedlého slúžia v ľudovom liečiteľstve ako prostriedok proti kašlu a nasadzujú sa aj pri reumatických ťažkostiach. Pri týchto indikáciách sa však účinok dodnes nepodarilo dokázať. Jana Jindrová – Miroslava Malovcová: Liečivé rastliny: Ottov sprievodca prírodou, OTOVO NAKLADATELSTVÍ 2010, 29. s, ISBN 978-80-7360-589-6 

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Mydlovníkovité
Kategória:Rastliny európskeho významu
Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Listnaté stromy
Kategória:Medonosné rastliny