Hasan Rúhání

Hasan Rúhání (perzsky ‌حسن روحانی; narodený ako Hasan Feridon, * 12. november 1948) je iránsky politik, právnik, akademik, islamský duchovný a diplomat, v rokoch 2013 až 2021 prezident Iránu.

 Životopis 
Narodil sa 12. novembra 1948 v nábožensky založenej rodine ako Hasan Feridon. Priezvisko si neskôr zmenil na Rúhání, čo v perzštine znamená duchovný. Štúdiu náboženstva sa venoval už v detstve. V 70. rokoch nakoniec vyštudoval právo na Teheránskej univerzite, doktorát získal na Kaledónskej univerzite v škótskom Glasgowe.

V minulosti hlasno kritizoval Američanmi podporovaný autokratický režim šáha Rezu Pahlavího. Vtedy na seba upútal pozornosť Rúholláha Chomejního, ktorý bol vodcom revolúcie, ktorá v roku 1979 šáha zvrhla. Po revolúcii Rúhání vystriedal rad funkcií v štátnej správe, dvadsať rokov bol poslancom. V 80. rokoch sa zblížil s bývalým prezidentom Akbarom Hášemínom Rafsandžánínom, ktorému robil v rokoch jeho úradovania bezpečnostného poradcu. Od roku 1998 do roku 2005 bol Rúhání predsedom vplyvnej Najvyššej rady národnej bezpečnosti a robil bezpečnostného poradcu liberálnejšie založenému Muhammadovi Chátamímu, ktorý vystriedal vo funkcii prezidenta Rafsandžáního.

Ako hlavný vyjednávač o jadrovom programe (20032005) súhlasil s pozastavením obohacovania uránu. Keď sa stal prezidentom Ahmanínedžád Ruhání odstúpil a jeho nástupca jadrový program obnovil.

V apríli 2013 Ruhání oznámil, že sa bude v nadchádzajúcich prezidentských voľbách (14. júna) uchádzať o prezidentský úrad. Vo voľbách dokázal so ziskom 50,71 % hlasov hneď v prvom kole vyhrať nad piatimi konzervatívnymi kandidátmi. Prezidentský sľub zložil 4. augusta. Koncom roka bol nominovaný na Nobelovu cenu za mier. V prezidentských voľbách roku 2017 obhájil svoj post, keď získal 57 percent odovzdaných hlasov a zvíťazil tým s výrazným náskokom nad svojím hlavným súperom, konzervatívnym duchovným Ebráhímom Raísím, ktorý dostal 38 percent hlasov. Post zastával až do roku do prezidentských volieb roku 2021, kde už ale po dvoch funkčných obdobiach kandidovať nemohol.

Rúhaní bol počas svojej vlády považovaný za relatívne umierneného politika. Jeho vláda bola posledné dva roky terčom eskalujúcich sankcií zo strany USA po tom, čo americký prezident Donald Trump rozhodol o jednostrannom odstúpení svojej krajiny od jadrovej dohody z roku 2015. Na základe dohody Irán pozastavil svoj jadrový program výmenou za zmiernenie sankcií zo strany Spojených štátov.

 Rodina 
Jeho bratom je Hosejn Ferejdún, ktorý patril medzi jeho najbližších politických poradcov.

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Prezidenti Iránu
Kategória:Iránski politici
Kategória:Iránski právnici
Kategória:Iránski diplomati