Vyza veľká

Vyza veľkáHENSEL, K. Menoslovie rýb radu Acipensiriformes (1. časť). In: Kultúra slova č. 1 2011, S. 18-19 (iné názvy: vyza obyčajná, vyza pontokaspická, vyza; staršie: beluha, bieluga; zastarano: beluja, beluga, vizina, výza, vyzvyza. In: Historický slovník slovenského jazyka; ľudovo: bieluhabeluga. In: ИСТОРИКО–ЭТИМОЛОГИЧЕСКИЙ СЛОВАРЬ СОВРЕМЕННОГО РУССКОГО ЯЗЫКА. Том I (А–Пантомима)1999  , bieľuhaSlovník slovenského jazyka (Peciar) - 6. zväzok  , beľuha; lat. Huso huso) je veľká ryba z čeľade jeseterovité (Acipenseridae).

 Rozšírenie 
Je rozšírená v povodiach Čierneho a Kaspického mora. V minulosti boli vyzy aj v Jadranskom mori (do 70. rokov 20. storočia) a v Azovskom mori, ale intenzívny rybolov a priehrady populácie vyhladili. Posledné divoké populácie migrujú riekou Dunaj a Ural. Väčšinu svojho života strávi v mori kde obýva pelagické oblasti. Migruje do sladkovodných riek, kde sa neresí. V minulosti migrovali populácie na svoje neresiská v Dunaji, ale po výstavbe viacerých priehrad (hlavne Železné vráta I, Železné vráta II) sa ich migrácia zastavila. 

 Slovensko 
V minulosti vyzy tiahli cez Dunaj aj pri Bratislave a ďalej do jeho prítokov Moravy, Váhu, Hrona či Ipľa. Tento ťah bol pre miestnych obyvateľov významnou udalosťou. Mäso vyzy bolo veľmi cenené. Na území Slovenska vyzy vyhynuli (ale aj v Maďarsku a Chorvátsku). Posledné záznamy a následné vyhynutie vyzy na slovenskom úseku Dunaja možno datovať do roku 1925 resp. 1926.(Holčík, 1995; Hensel a Holčík, 1995) Neskôr bola vyza spozorovaná pri obci Sap v roku 1957. Na území Slovenska je zákonom chránená.

 Opis 
náhľad|vľavo|Hore dospelý a dole mladý jedinec.
Vykazuje typické znaky ostatných jeseterovitých: predĺžené telo, heterocerkná plutva, čiastočne chrupavkovitá kostra, holá koža a pozdĺžne rady kostených štítkov. 

Ústa sú veľmi veľké. Rypák je špicatý a dlhší ako ústa. Pred ústami má dva páry fúzkov. 

Najväčší zaznamenaný jedinec mal 8 m a 3,2 tony. Staré záznamy údajne evidujú aj 10 m jedinca. Väčšinou však dorastala do 5 m s hmotnosťou 1 tony, tieto jedince mali nad 100 rokov. V súčasnosti dorastá v priemere 220 (samce) až 240 cm (samice) s hmotnosťou 65 (samce) až 130 kg (samice), čo sú jedince do 50 rokov.

 Biológia 
Samce pohlavne dospievajú od 10 do 16 rokov a samice od 14 do 20 rokov. Rastú veľmi pomaly, ale dožívajú sa aj 150 rokov (v súčasnosti bežne iba 50 rokov). Neresia sa od apríla do júna každé 3 až 4 roky. Presúvajú sa do veľkých riek, kde neresia v hlbokých a prudkých tokoch na štrkovom podloží. Tiahnu v dvoch vlnách, buď na jar alebo na jeseň. Poter po vyliahnutí migruje späť do mora. Mladé ryby sa živia bentosom, dospelé lovia ryby, ale aj vtáky a tulene.

Vyzy sa lovia pre svoje mäso a vysoko cenený je aj kaviár. 

 Ohrozenie 
Vyzy ohrozuje okrem priehrad, ktoré im znemožňujú migráciu, aj nadmerný rybolov. Za posledné tri generácie (min. 60 rokov) sa ich populácia zmenšila o 90 %. Vyza bola v Dunaji hojná. Patrila medzi najväčšie ryby, aké bolo možné v Dunaji vidieť. Ich pokles začal v 16. storočí. Chytali sa do špeciálnych sietí a hákov (samolov) a účinných rybích hrádzí. V 17. a 18. storočí boli ich populácie vážne zdecimované a v 19. storočí bolo ulovených len niekoľko jedincov na dolnom toku Dunaja.Hensel, K., & Holčík, J. (1997). Environmental Biology of Fishes, 48(1/2/3/4), 184–200. doi:10.1023/a:1007315825215 V 19. storočí viedenské vojsko strieľalo po vyzách z dela. 

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 

Kategória:Jeseterovité
Kategória:Kriticky ohrozené druhy
Kategória:Zákonom chránené živočíchy na Slovensku