Čierťažský potok (prítok Zbojského potoka)

Čierťažský potok Názvy vodných tokov. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky. Dostupné online   (cit. 2021-11-28). je potok v severovýchodnej časti regiónu Zemplín v severozápadnej časti obce Nová Sedlica  v okrese Snina v Prešovskom kraji. Je ľavostranný prítok Zbojského potoka, ktorý ústi do Uličky v povodí Uhu; má dĺžku 3,4 km. Je vodným tokom IX. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-30-05-012. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Bukovské vrchy, geomorfologický podcelok Bukovce KOČICKÝ, Dušan a IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska. Bratislava : Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011. Dostupné on-line na   [cit. 2021-11-26]. .
 Prameň 
Pramení v nadmorskej výške  v lesnom extraviláne, 50 m južne od slovensko - poľskej štátnej hranice, ktorá prebieha po hlavnom hrebeni Bukovských vrchov a zároveň aj po rozvodnici medzi úmorím Čierneho mora a úmorím Baltského mora, na úbočí vrchu Čierťaž 670 m juhozápadozápadne od jeho najvyššieho bodu s nadmorskou výškou , v obci Nová Sedlica v okrese Snina, v geomorfologickom podcelku Bukovce.
 Opis toku 
Tečie južným smerom lesným extravilánom v juhozápadnom úbočí vrchu Čierťaž, ľavým brehom obmýva les Pod Čierťažou, pravým brehom obmýva les Vasilcova lúka, v nadmorskej výške  priberá bezmenný ľavostranný prítok, mení smer na juhozápad, preteká lesom Karboníková, obteká úpätie vrchu Kýčera s nadmorskou výškou , a v lesnom extraviláne  v nadmorskej výške  ústi do Zbojského potoka, ako jeho ľavostranný prítokNázvy vodných tokov a vodných plôch SR. Povodie Bodrogu a Tisy. Bratislava: Slovenský úrad geodézie a kartografie, P-425/1990 z 31.10.1990. 82 s. S. 42, 60. ISBN 80-85164-17-5.. Zbojský potok ďalej ústi do Uličky v povodí Uhu. Čierťažský potok má iba jeden bezmenný prítok.Priebeh vodného toku Čierťažský prítok (prítok Zbojského potoka) v Základnej báze údajov geografického informačného systému ZB GIS. Dostupné on-line na   [cit. 2021-11-28]. Geografické názvoslovie Základnej mapy ČSSR 1:50 000 z územia Slovenskej socialistickej republiky, 1. Názvy nesídelných geografických objektov, Východoslovenský kraj. Slovenský úrad geodézie a kartografie, č. P-378/1975 z 19.11.1975, Kartografické informácie 8. 153 s. S. 21, 67, 150. Bratislava 1976. 79-002-76. Geografické názvy okresu Humenné A32. Geografické názvoslovné zoznamy OSN Slovenskej republiky. Bratislava: Úrad geodézie,  kartografie a katastra Slovenskej republiky, GK-1423/1993 z 28.7.1993. 121 s. S. 45, 46, 91, 96, 111. ISBN 80-85672-05-7.
Pramení, preteká a ústi v lesnom extraviláne obce Nová Sedlica  v okrese Snina, v geomorfologickom celku Bukovské vrchy,  v geomorfologickom podcelku Bukovce Názvy vrchov a dolín Slovenskej socialistickej republiky A6. Geografické názvoslovné zoznamy OSN ČSSR. Bratislava: Slovenský úrad geodézie a kartografie, P-250/1986 z 5.8.1986. 211 s. S. 13, 126, 127. 079-902-87 NVA. .  

 Pôvod názvu       
Názov vodného toku má pôvod v názve vrchu Čierťaž, na juhozápadnom úbočí ktorého je jeho prameň. Z toponyma Čierťaž rozšírením o formant -ský a kombináciou so všeobecným podstatným menom potok s významom menší prirodzený vodný tok bolo utvorené dvojslovné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou zložený z prídavného mena a z podstatného mena) Čierťažský potok ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Názov vrchu Čierťaž má pôvod v pôvodnom význame apelatíva čierťaž v stredovekej slovenčine pôda získaná vyklčovaním lesa, čo bol v stredoveku veľmi častý identifikačný prvok pri opise pozemkov, resp. pri opise priebehu ich hraníc v lesnom priestore. Apelatívum čierťaž získalo pozdejšie i posunutý význam a to hraničná čiara, hranica. Motivantom pomenovacieho procesu v čase pomenovania vrchu Čierťaž bol charakteristický výskyt čierťaží v priestore pomenúvaného geografického objektu. Klčovanie lesa bol jeden zo stredovekých spôsobov odlesňovania, transformácie lesných pozemkov na kultúrnu pôdu - poľnohospodárske pozemky. Zo slovného základu apelatíva čierťaž  bol v slovenskom stredovekom jazykovom prostredí utvorený jednoslovný nepredponový názov vrchu Čierťaž ako súčasť  početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii; toto apelatívum je v súčasnej slovenčine vysunuté na okraj slovnej zásoby; porovnaj aj hydronymá napr. Čierťaž, Čierťaž, Čierťažský potok, Čertižnianka. 


Hydronymum Čierťažský potok bolo štandardizované v roku 1990. Najstarší doložený písomný záznam názvu obce Nová Sedlica je z roka 1630.

 Referencie 

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Uhu
Kategória:Vodné toky v okrese Snina
Kategória:Vodné toky v Bukovských vrchoch