Čertižnianka

ČertižniankaNázvy vodných tokov. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky. Dostupné online   (cit. 2021-11-29). je potok v severnej časti regiónu Zemplín, v severnej a centrálnej časti obce Čertižné v okrese Medzilaborce v Prešovskom kraji. Je ľavostranným prítokom Laborca, ktorý v súčasnosti po vodohospodárskych úpravách začiatkom 20. storočia ústi do Latorice; má dĺžku 5,2 km. Je vodným tokom VI. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-30-03-2908. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Laborecká vrchovina a v dolnej časti toku v oblasti zaústenia geomorfologický podcelok Medzilaborecká brázda.KOČICKÝ, Dušan a IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska. Bratislava : Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011. Dostupné on-line na   [cit. 2021-11-29].

 Prameň 
Pramení v nadmorskej výške  v lesnom extraviláne, v severnej časti obce Čertižné, 340 m juhovýchodne od slovensko-poľskej štátnej hranice, v okrese Medzilaborce, v geomorfologickom celku Laborecká vrchovina.

 Opis toku 
Tečie juhovýchodojužným smerom lesným extravilánom, v nadmorskej výške  priberá bezmenný pravostranný prítok, tečie po východnom úpätí vrchu a lesa Fujov s nadmorskou výškou , v nadmorskej výške  priberá bezmenný ľavostranný prítok, mení smer na juh, preteká lesom a pasienkom Hlboká dolina, preteká lesným priestorom, ktorý sa mení na kombináciu lesa a trvalého trávneho porastu, v nadmorskej výške  priberá ľavostranný bezmenný prítok a tesne poniže vo výške  pravostranný bezmenný prítok, mení smer na juhozápadojuh, s poklesom spádu meandruje, ľavým brehom obmýva úpätie pasienka Pod horou, v nadmorskej výške  pri hospodárskom stredisku farmy vteká do intravilánu obce Čertižné, mení smer na juh a v nadmorskej výške  ústi do Laborca, ako jeho ľavostranný prítok.Názvy vodných tokov a vodných plôch SR. Povodie Bodrogu a Tisy. Bratislava: Slovenský úrad geodézie a kartografie, P-425/1990 z 31.10.1990. 82 s. S. 54, 59. ISBN 80-85164-17-5. Čertižnianka má štyri bezmenné prítoky.Priebeh vodného toku Čertižnianka v Základnej báze údajov geografického informačného systému ZB GIS. Dostupné on-line na   [cit. 2021-11-28].Geografické názvoslovie Základnej mapy ČSSR 1:50 000 z územia Slovenskej socialistickej republiky, 1. Názvy nesídelných geografických objektov, Východoslovenský kraj. Slovenský úrad geodézie a kartografie, č. P-378/1975 z 19.11.1975, Kartografické informácie 8. 153 s. S. 18, 31. Bratislava 1976. 79-002-76.Geografické názvy okresu Humenné A32. Geografické názvoslovné zoznamy OSN Slovenskej republiky. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky, GK-1423/1993 z 28.7.1993. 121 s. S. 19, 91, 93, 103. ISBN 80-85672-05-7.

Pramení a preteká hornou a strednou časťou toku v lesnom extraviláne obce Čertižné a dolnou časťou toku vrátane ústia v intraviláne obce Čertižné v okrese Medzilaborce, v geomorfologickom celku Laborecká vrchovina a v dolnej časti toku v oblasti zaústenia v geomorfologickom podcelku Medzilaborecká brázda.Názvy vrchov a dolín Slovenskej socialistickej republiky A6. Geografické názvoslovné zoznamy OSN ČSSR. Bratislava: Slovenský úrad geodézie a kartografie, P-250/1986 z 5.8.1986. 211 s. S. 13, 133. 079-902-87 NVA.

 Pôvod názvu 
Hydronymum Čertižnianka, má pôvod v názve obce Čertižné, ktorý reflektuje miestnu nárečovú podobu výslovnosti názvu obce (1773 Czertissne, štandardizované od 1927 Čertižné). Z toponyma Čertižné rozšírením o formant -ianka bolo utvorené jednoslovné hydronymum ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. V štandardizačnom procese hydronyma v zmysle regulatívu hierarchickej postupnosti názvu bola uprednostnená podoba Čertižnianka pred očakávanou systémovou podobou Čierťažnianka. Hydronymum Čertižnianka bolo štandardizované v roku 1975.

Názov obce Čertižné má pôvod v pôvodnom význame apelatíva čierťaž v stredovekej slovenčine pôda získaná vyklčovaním lesa, čo bol v stredoveku veľmi častý identifikačný prvok pri opise pozemkov, resp. pri opise priebehu ich hraníc v lesnom priestore. Apelatívum čierťaž získalo pozdejšie i posunutý význam a to hraničná čiara, hranica. Motivantom pomenovacieho procesu v čase pomenovania obce bol charakteristický výskyt čierťaží v severnom priestore pomenúvanej obce – historickej stredovekej uhorsko-poľskej štátnej hranice. Zo slovného základu apelatíva čierťaž bol v slovenskom stredovekom jazykovom prostredí utvorený jednoslovný nepredponový názov obce ako súčasť početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii; toto apelatívum je v súčasnej slovenčine vysunuté na okraj slovnej zásoby; porovnaj aj hydronymá napr. Čierťaž (prítok Lehotského potoka), Čierťaž (prítok Zázrivky), Čierťažský potok (prítok Kruhovského potoka), Čierťažský potok (prítok Zbojského potoka).

Najstarší doložený písomný záznam názvu obce Čertižné je z roka 1431.

 Referencie 

Kategória:Potoky na Slovensku
Kategória:Povodie Laborca
Kategória:Vodné toky v okrese Medzilaborce
Kategória:Vodné toky v Laboreckej vrchovine
Kategória:Čertižné