Amid kovu

Amidy kovov alebo kovové amidy (systematicky azanidy kovov alebo kovové azanidy) sú skupina koordinačných zlúčenín, ktoré sú tvorené kovovým centrom a amido ligandmi vo forme NR2−. Amidový ligand má dva voľné elektrónové páry, ktoré môže využiť na tvorbu väzieb. Tieto väzby môžu byť na terminálne alebo môžu tvoriť mostík medzi dvoma centrami. V príkladoch nižšie sú dimetylamido ligandy terminálne i mostíkové:

Všeobecne platí, že rozmernejšie amidové ligandy majú menšiu tendenciu tvoriť mostíky. Amidové ligandy sa môžu účastniť pí-väzby kov-ligand, čím vzniká komplex, ktorého kovové centrum je koplanárne s dusíkom a jeho substituentmi. Kovové bis(trimetylsilyl)amidy tvoria dôležitú podskupinu amidov kovov. Tieto zlúčeniny sú zvyčajne rozpustné v organických rozpúšťadlách.

 Amidy alkalických kovov 

Lítne amidy sú jedny z najdôležitejších amidov. Vznikajú reakciou n-butyllítia s vhodným amínom a sú stabilnejšie a rozpustnejšie, než ich analógy s ostatnými alkalickými kovmi. Amid draselný vzniká transmetaláciou (výmenou atómu kovu) z lítnych amidov použitím terc-butoxidu draselného (t-BuOK) alebo reakciou amínu s draslíkom, hydridom draselným, n-butyldraslíkom či benzyldraslíkom.

Amidy alkalických kovov, MNH2 (M = Li, Na, K), sú komerčne dostupné. Amid sodný vzniká z kovového sodíka a amoniaku s použitím dusičnanu železitého ako katalyzátora. Táto sodná zlúčenina je biela, ale v prítomnosti kovového železa môže mať šedú farbu. Vzniká podľa nasledovnej reakcie:

 2 Na  +  2 NH3  →  2 NaNH2  +  H2

Lítium-diizopropylamid (LDA) je populárna zásada v organickej syntéze, pretože nie je nukleofilná. Na rozdiel od mnohých iných zásad nie je nukleofil kvôli stérickým substientom. LDA komerčne dostupný, zvyčajne ako roztok v hexáne. Dá sa ľahko pripraviť z n-butyllítia a diizopropylamínu.

 Komplexy prechodných kovov 
náhľad|Štruktúra nitrid-amido komplexu NMo(N(t-Bu)(C6H3Me2))3.
Prechodné kovy (konkrétne skupiny 3 až 7) môžu takisto tvoriť amidy. Vznikajú z bezvodého chloridu kovu s alkalickým amidom alebo dvoma ekvivalentmi amínu, kde druhý ekvivalent pôsobí ako zásada:

 MCln + n LiNR2 → M(NR2)n + n LiCl
 MCln + 2n HNR2 → M(NR2)n + n HNR2·HCl

Amidy prechodných kovov sa dajú vytvoriť:

 pôsobením amidu alkalického kovu na halogenidový komplex
 pôsobením amínu na alkoxidový komplex
 deprotonáciou koordinovaných amínov
 oxidatívnou adíciou amínu

Amidy pochádzajúce zo sekundárnych amínov, ktoré majú dva organické substituenty, môžu byť veľmi veľkými ligandmi.

 Amidy ako intermediáty 
Amidy prechodných kovov sú intermediáty v substitúcii amino komplexov prechodných kovov indukovanej zásadou. SN1CB mechanizmus náhrady chloridu za hydroxid v chloride chlórpentaamínkobaltitom prebieha práve cez amido intermediát:G. L. Miessler and D. A. Tarr "Inorganic Chemistry" 3rd Ed, Pearson/Prentice Hall publisher, .

 [Co(NH3)5Cl]2+  +  OH−  →  [Co(NH3)4(NH2)]2+  +  H2O  +  Cl−
 [Co(NH3)4NH2]2+  +   H2O  →  [Co(NH3)5OH]2+

 Referencie 

 Pozri aj 

 Anorganický imid

 Zdroj 

Kategória:Amidy kovov
Kategória:Koordinačné zlúčeniny