Chaladžština

Chaladžština je turkický jazyk, ktorým sa dnes hovorí v Iráne. Aj keď obsahuje veľa starých turkických prvkov, dnes je značne poperzštený. V roku 1978 ním hovorilo 20 000 ľudí v 50 dedinách ležiacich na juhozápad od Teheránu.Gerhard Doerfer, (1978), Khalaj and its relation to the other Turkic languages, p. 17-20 Má asi 150 slov neznámeho pôvodu. 

Chaladžština je potomkom starého turkického jazyka zvaného arghu.Martine Robbeets, (2015), Diachrony of Verb Morphology: Japanese and the Transeurasian Languages, p. 8Lars Johanson, Éva Ágnes Csató Johanson, (1998), The Turkic Languages, p. 81 Turkický lexikograf Mahmúd Kašgarí z 11. storočia bol prvou osobou, ktorá poskytla písomné ukážky chaladžštiny, ktoré sa zväčša zhodujú s dnešnou chaladžštinou.

Gerhard Doerfer, ktorý chaladžštinu znovuobjavil, preukázal, že jazyk bol prvý, ktorý sa oddelil od vlastného bežného turkického jazyka.

 Zatriedenie 
Turkické jazyky sú jazykovou rodinou s najmenej 35 zdokumentovanými jazykmi, ktorými hovoria turkické národy.

Hoci sa pôvodne predpokladalo, že úzko súvisí s azerbajdžanským jazykom, jazykovedné výskumy, najmä výskumy uskutočnené Doerferom, viedli k prehodnoteniu chaladžštiny na samostatnú ne-oguzskú vetvu turkického jazyka. Dôkazom toho je zachovanie protikladu samohláskovej dĺžky z prototurčiny (PT), na začiatku slova sa nachádzajúce *h a absencia hláskovej zmeny *d → y príznačnej pre oguzské jazyky.Gerhard Doerfer, (1978), Khalaj and its relation to the other Turkic languages, p. 22

Zachovávajúci charakter chaladžštiny možno vidieť porovnaním rovnakých slov v rôznych turkických jazykoch; napríklad v chaladžštine sa „noha“ povie hadaq, zatiaľ čo príbuzné slovo v neďalekých oguzských jazykoch je ayaq (porovnaj po turecky ayak). Z dôvodu zachovania týchto starobylých prvkov sa niektorí vedci nazdávajú, že Chaladžovia sú potomkami Arghu-Turkov. 

Ethnologue a ISO pôvodne uvádzali severozápadný iránsky jazyk s názvom „chaladžština“, mal rovnaký počet hovoriacich ako turkický jazyk. Khalajovia  hovoria svojím turkickým jazykom a perzštinou a nie (domnelo) iránskym khalajským jazykom.Hammarström (2015) Ethnologue 16/17/18th editions: a comprehensive review: online appendices

 Zemepisné rozšírenie 
Chaladžštinou sa hovorí hlavne v iránskej provincii Markazí. Doerfer uvádza počet hovoriacich okolo 17 000 v roku 1968 a 20 000 v roku 1978;Gerhard Doerfer, (1978), Khalaj and its relation to the other Turkic languages, p. 17-20 Ethnologue uvádza, že množstvo hovoriacich vzrástlo do roku 2000 na 42 107.Khalaj language at Ethnologue (22nd ed., 2019)

 Nárečia 
Hlavné nárečia chaladžštiny sú severné a južné. V rámci týchto nárečových zoskupení majú jednotlivé dediny a zoskupenia hovoriacich odlišné rečové vzory.

 Výslovnosť 
 Spoluhlásky 
+Spoluhláskové fonémy Perné Ďasnové Zadoďasnové Mäkkopodnebné Čapíkové Hlasivkové Záverové nosové    Záverové ústne/ polozáverové neznelé      znelé      Trené neznelé      znelé     Aproximanty   R-ové  

 Samohlásky 

+Samohláskové fonémy Predné Stredné Zadné nezaokrúhlené zaokrúhlené Zatvorené i  i  ü  üː  ï  ïː  u  uː  Stredové e  eː  ö  öː  o  oː  Otvorené ä  äː  a  aa 
Doerfer tvrdí, že chaladžština si zachovala tri samohláskové dĺžky postulované pre prototurkický jazyk: dlhé (napr.  „krv“), polodlhé (napr.  „hlava“) a krátke (napr.  „kôň“) samohlásky. Alexis Manaster Ramer však spochybňuje tak názor, podľa ktorého má chaladžština tri samohláskové dĺžky, ako názor, že prototurkický jazyk ich mal tiež. Niektoré prototurkické samohlásky sa realizujú ako klesajúce dvojhlásky, ako v prípade  („ruka“).

 Gramatika 

 Tvaroslovie 

 Podstatné mená 
Podstatné mená v chaladžštine sa môžu mať zakončenie množného čísla alebo privlastňovacie  zakončenie. Chaladština má nasledujúce pády: genitív, akuzatív, datív, lokatív, ablatív, inštrumentál a ekvatív.

Pádové prípony sa menia podľa samohláskovej harmónie a podľa spoluhlások, za ktorými nasledujú. Pádové koncovky tiež interagujú s privlastňovacími príponami. Nižšie je uvedená tabuľka základných pádových koncoviek:
 Pád Prípona Nominatív - Datív -A, -KA Akuzatív -I, -NI Lokatív -čA Ablatív -dA Inštrumentál -lAn, -lA, -nA Ekvatív -vāra

 Slovesá 
Slovesá v chaladžštine sa ohýbajú podľa slovesného rodu, času, vidu alebo negácie. Slovesá pozostávajú z dlhých reťazcov morfém v nasledujúcom zoradení:

 kmeň + rod + zápor + čas/vid + zhoda

 Skladba 
Chaladžština využíva slovosled: podmet – predmet – sloveso. Prídavné mená predchádzajú podstatným.

 Slovná zásoba 
Jadro slovnej zásoby je turkické, ale veľa slov bolo prevzatých z perzštiny. Do chaladžštiny sa dostali aj slová zo susedných turkických jazykov, najmä z azerbajdžtiny.

 Čísla 
Čísla majú turkický tvar, ale niektorí hovoriaci nahrádzajú tvary pre „80“ a „90“ perzskými výrazmi:

 1 – 
 2 – 
 3 – 
 4 – 
 5 – 
 6 – 
 7 – 
 8 – 
 9 – 
 10 – 
 20 – 
 30 – 
 40 – 
 50 – 
 60 – 
 70 – 
 80 –  (turkicky),  (perzsky)
 90 –  (turkicky),  (perzsky)
 100 – 
 1 000 – , 

 Príklady 
Výňatok z Doerfer & Tezcan 1994, prepis od Doerfera:
Preklad IPA V latinke Raz mal Mullah Nasreddin syna.  Bî kinî mollâ nasrəddînîn oğlu vâr-arti. Povedal: „Ó, otče, chcem ženu.“  Haüdı ki "Əy bâba, mən kişi şəyyorum." Povedal: „Drahý, máme kravu; vezmi túto kravu a predaj ju. Prídi so ziskom, kúpime ti manželku!“  Haüdı ki „Bâba bizüm bî sığırımüz vâr, yetip bo sığırı sâtı. Nağd əəyi pûlîn, yək biz sə̃ kişi alduq! “

 Referencie 

 Zdroje 

 Zdroje v anglickom jazyku 






 Zdroje v inom ako anglickom jazyku 






 Ďalšie čítanie 







 Externé odkazy 
 Zdroje v turkickej chaladžštine a o nej
 Chaladžština

Kategória:Jazyky v Azerbajdžane
Kategória:Jazyky v Iráne
Kategória:Turkické jazyky