Macedónska dynastia

Macedónska dynastia (zriedkavejšie Macedónci) bola vládnuca dynastia Byzantskej ríše v rokoch 8671056. K moci sa dostala prevratom Bazila I. voči Michalovi III. z Amorijskej dynastie. Pôvod rodu možno hľadať v Arménii, odkiaľ sa Bazilovi rodičia presťahovali do okolia Adrianopolu (dnešné Edirne), t. j. do niektorej z vtedajších thém Macedónia alebo Trákia. Podľa dobových historikov, napr. Fótia, bol rod spriaznený s Arsakovcami, pravdou však je, že Bazilovi rodičia boli prostí sedliaci. K Macedónskej dynastii sa radia aj nedynastickí vládcovia, ktorí sa do rodu priženili, alebo boli adoptovaní a vládli ako oficiálni spoluvládcovia, či regenti panovníkov Macedónskej dynastie. Významným prvkom obdobia vlády Macedónskej dynastie bola i vláda ženských panovníčok, sestier Zóé a Teodory. Obdobie vlády macedónskej dynastie býva označované aj ako obdobie macedónska renesancie. Počas jej vlády sa ríši podarilo úspešne odraziť útoky Arabov a znovuzískať rozsiahle územia v Anatólii, Arménsku a Sýrii a poraziť Bulharov i kyjevských nájazdníkov. Vrchol moci Byzantská ríša dosiahla za vlády Bazila II. Zánik vlády Macedónskej dynastie vrhol ríšu do chaosu, v ktorom sa na tróne vystriedali početní príslušníci byzantskej aristokracie. Ríša stratila v prospech Seldžukov Anatóliu a niektoré západné územia v prospech Normanov. Opätovná stabilita sa ríši vrátila až spolu s nástupom novej dynastie Komnénovcov.

 Vládnuci príslušníci rodu 
Zoznam podľa informácií z:

 Bazil I. (867886) – moci sa ujal štátnym prevratom proti ceasarovi Bardovi a Michalovi III., zomrel pri love
 Lev VI. Múdry (či Filozof) (886912) – oficiálne syn Bazila I., možno však syn Michala III. (jeho matkou bola Eudokia Ingerina, milenka Michala III.)
 Alexander III. (912913) – syn Bazila I., tretí v poradí ak sa rátajú dvaja uzurpátori
 Konštantín VII. Porfyrogennétos (913959) – syn Leva VI.
 Roman I. Lekapenos (919944) – nedynastický, svokor Konštantína VII., zosadený
 Roman II. Porfyrogenétos (959963) – syn Konštantína VII.
 Nikefor II. Fokas (963969) – nedynastický, generál, manžel cisárovnej Theofanó, vdovy po Romanovi II., oficiálne vládol spolu s Bazilom II. a Konštantínom VIII.
 Ján I. Tzimiskes (969976) – nedynastický, generál, usporiadal prevrat voči Nikeforovi II., milenec cisárovnej Theofanó,  oficiálne vládol spolu s Bazilom II. a Konštantínom VIII.
 Bazil II. Bulharobijec (9761025) – oficiálne vládol od roku 962, de facto od 976
 Konštantín VIII. (10251028) – oficiálne vládol spolu s Bazilom II. od roku 962, de facto sa však až do jeho smrti do vlády nezapájal
 Roman III. Argyros (10281034) – prvý manžel cisárovnej Zóé, zavraždený
 Michal IV. Paflagónsky (10341041) – druhý manžel cisárovnej Zóé
 Michal V. Kalafates (10411042) – synovec Michala IV., Zóéin adoptívny syn
 Theodora a Zóé (1042) – ako spoluvládkyne po ľudovom povstaní proti Michalovi V.
 Konštantín IX. Monomachos (10421055) – nedynastický, tretí manžel cisárovnej Zóé, oficiálne vládol spolu so sestrami
 Theodora  (10551056)

 Genealógia rodu 
Nasledujúci rodokmeň zobrazuje rodinné vzťahy významnejších príslušníkov Macedónskej dynastie (vládcov) a ich manželov, či manželky. Rodokmeň nie je úplný. Genetické otcovstvo prvých dvoch synov Eudokie Ingeriny (Leva VI. a patriarchu Štefana I.) nie je isté, pretože Eudokia bola milenkou Michala III. Alexander je istým synom Bazila I. a Eudokie Ingeriny.

 Referencie 

 Pozri aj 
 Zoznam vládcov Byzantskej ríše
 Byzantská ríša za vlády macedónskej dynastia
 Byzantské umenie v macedónskom období

 Zdroj 
 O preklad ide v časti Genealógia rodu.

Kategória:Šľachtické rody v Byzantskej ríši
Kategória:Byzantské cisárske dynastie