Cchaj Jing-wen

Cchaj Jing-wen (, , taiwansky: Chhoà Eng-bûn, angl. Tsai Ing-wen, * 31. august 1956, Tchaj-pej, Čínska republika), je bývalá vysokoškolská učiteľka práva, neskôr taiwanská politička a od roku 2016 do roku 2024 prezidentka Čínskej republiky, prvá žena v histórii tohto úradu. Je členkou Demokratickej pokrokovej strany. Na rozdiel od svojho predchodcu v prezidentskom úrade, Ma Jing-ťioua, je známa ako odporkyňa zbližovania s pevninskou Čínou.

 Mladosť a štúdium
Cchaj Jing-wen sa narodila v rodine úspešného podnikateľa. Vyrastala v hlavnom meste krajiny Tchaj-pej, kde absolvovala základnú aj strednú školu. Vyštudovala právo, najskôr absolvovala bakalárske štúdium na National Taiwan University v Taipei (1974-1978), následne magisterské v štáte New York na Cornell University (1978-1980). V roku 1984 získala doktorát z ekonómie (PhD) na London School of Economics. Po štúdiách začala učiť právo na univerzite a dlhoročne pracovala v akademickej sfére. 

 Politická kariéra 
Členkou Demokratickej pokrokovej strany (DPP) sa stala v roku 2004, dovtedy nebola členkou žiadnej strany. V rokoch 2006-2007 bola vicepremiérkou krajiny a zároveň predsedníčkou Komisie na ochranu spotrebiteľa. Po korupčných aférach bývalého prezidenta Čchen Šuej-piena bola v roku 2008 prvý raz zvolená za predsedníčku DPP.

Cchaj kandidovala za prezidentku ako nominantka DPP už v roku 2012. Vo voľbách v januári 2012 získala 6 093 578 hlasov (45,63 %) a pomerne tesne prehrala s kandidátom Kuomintangu Ma Jing-ťioum, ktorý získal 51,60 % hlasov. Krátko nato rezignovala na predsedníctvo v Demokratickej pokrokovej strany, avšak v máji 2014 bola za predsedníčku opätovne zvolená. 15. februára 2015 oficiálne ohlásila opätovnú kandidatúru za prezidentku. Nakoniec bola jedinou kandidátkou DPP, keďže jej neskorší premiéri William Lai aj Su Tseng-čchang odstúpili od kandidatúry v prospech Cchaj.  Vo voľbách 16. januára 2016 zvíťazila s výrazným náskokom. Získala 6 894 744 hlasov (56,12 %) a porazila kandidáta dovtedy vládnucej strany Kuomintang Erika Čchu o viac než 25 %. 

 Úrad prezidenta (2016-2020) 
náhľad|left|Cchaj s prezidentkou Marshallových ostrovov Hildou Heineovou v októbri 2017
Oproti predchodcovi Ma Jing-ťiouovi zmenila zahraničnú politiku smerom ku konkurenčnému čínskemu režimu v Pekingu. Avšak zaujímala v prvých rokoch vlády skôr opatrnejší postoj. Cchaj pre nepopularitu hrozilo, že v roku 2019 prehrá aj samotné prezidentské primárky v DPP na úkor Williama Laia a nebude sa môcť postaviť do nových prezidentských volieb. V lete 2019 pred nadchádzajúcimi prezidentskými voľbami v roku 2020 sa Cchajina popularita však zvýšila vďaka agresívnej zahraničnej politike ČĽR, vyhrážkam prezidenta Si Ťin-pchinga voči Taiwanu a tiež neustávajúcim protivládnym protestom v Hongkongu, trvajúcim od apríla 2019. Medzi jej priority v prezidentskom úrade patrí kladenie dôrazu na transformáciu ekonomiky v podobe podpory inovácií a vytvorenie dobre platených miest v oblasti hich-tech. Počas jej prezidentského úradu do konca roku 2019 s Taiwanom prerušilo diplomatické vzťahy na úkor nadviazania ich s komunistickou Čínou sedem štátov, k októbru 2019 Taiwan uznávalo 15 členských štátov OSN. 13. júna 2019 bola potvrdená ako oficiálna kandidátka DPP v prezidentských voľbách a 11. januára 2020 bude obhajovať svoje víťazstvo.

 Politické názory 
Cchaj podporuje taiwanskú asertivitu a odmieta zbližovanie s pevninským čínskym režimom. Prezidentka presadzuje zvyšovanie taiwanskej obranyschopnosti, čo sa prejavuje na každoročnom navyšovaní rozpočtu na obranu. Počas Cchajinej vlády rozpočet stúpol z 327 miliárd nových taiwanských dolárov (NTD) v roku 2018 na 411 miliárd NTD pre rok 2020 (2,3 % HDP).  Jej administratíva sa tiež zamerala na vývoj vlastných taiwanských ponoriek. V októbri 2019 počas prezidentskej kampane Cchaj vyzývala Taiwančanov, aby sa bránili a označila ČĽR za hrozbu regionálnej bezpečnosti.

V ekonomike Cchaj presadzuje zníženie finančnej závislosti Taiwanu od ČĽR.

V prezidentskej kampani v roku 2015 sa Cchaj jasne vyslovila za podporu LGBT manželstiev. Následne po zvolení za prezidentku vymenovala na Ústavný súd liberálnych sudcov, aby legislatívne umožnili zmenu stavu, čo sa aj udialo v máji 2017. V máji 2019 Cchaj podpísala zákon o zrovnoprávnení manželstiev párov rovnakého pohlavia, ktorý bola krajina nútená schváliť na základe rozhodnutia Ústavného súdu z mája 2017. Taiwan sa stal prvou ázijskou krajinou, ktoré takéto zväzky uzákonil.

 Osobný život 
Cchaj je slobodná a bezdetná. Je známa milovníčka mačiek, má doma mačku Xiang Xiang a kocúra Ah Tsai, ktorí sa stali známi počas prezidentskej kampane 2015-2016. V októbri 2016 si tiež adoptovala troch bývalých vodiacich psov (Bella, Bunny a Maru).

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Oficiálna stránka

Kategória:Prezidenti Taiwanu
Kategória:Prezidentky
Kategória:Taiwanskí politici
Kategória:Politici Demokratickej pokrokovej strany