Movses Chorenaci

Svätý Movses ChorenaciMovses Chorenaci In: Kaukazská Albánia In: Arménsko In: (iné mená pozri nižšie; podľa tradície žil 5. storočí, * okolo 410, Chorénaokolo 490 / † 487 / niektoré výskumy ho datujú až do 8.9. storočiaMoses of Khoren In: ) bol arménsky vedec a spisovateľ, najvýznamnejší raný arménsky historik, autor diela Dejiny Arménska. V diele popísal dejiny arménskeho národa až do smrti Mesropa Maštoca.Arménská literatura In:  Býva označovaný za otca arménskej literatúryMoses of Khoren In:  či za otca arménskej histórieMoses Khorenac'i (fifth century?) In: MOSES XORENAC‘I In:  alebo za arménskeho Herodota.GOGOLA, Matej; Mandylion z Edessy v kontexte tzv. cyklu legiend o kráľovi Abgarovi do konca 7. storočia In: Hoci nebol prvým arménskym historikom, ako prvý z nich vyvinul explicitnú historiografickú filozofiu. Arménska apoštolská cirkev ho uctieva ako svätého, jeho sviatok slávia spolu s ostatnými svätými prekladateľmi.

 Mená 
 Mojžiš ChorénskyMOJŽIŠ CHORÉNSKÝ In: 
 Mojžiš z Chorény, Mojžiš z Chorénu
 Moses of Chorene In:
 , prepisy: Movses Chorenaci, Moses Chorenac'i, Movsés Xorenaci 
Niekedy býva nesprávne zamieňaný s iným arménskym historikom s menom Movses Daschuranci (aj Mojžiš DaschuranciPOLÁČEK, Juraj; Restitutio Crucis v historických súvislostiach (628-630 A. D.) In:' či Movses Kalankatuaci) žijúcim približne v 9.10. storočí.

náhľad|Chorenaciho busta|vľavo
 Autor 
O Movsesovom  živote sa veľa nevie. Narodil sa neznámo kedy v meste Chorén (alebo Choréna), ktoré nie je presne identifikované. Samotný Movses sa označoval za žiaka svätých Mesropa a Sahaka, a teda za žiaka Mesropovej školy. Mal sa podieľať na preklade Biblie do arménčiny. Na ich podnet mal odísť študovať do Alexandrie a Konštantínopola, mal navštíviť aj Rím, Jeruzalem a Sýriu. Po príchode do rodného Arménska sa mal venovať prekladaniu a písaniu diel. Viaceré anachronizmy, ako aj chvála rodu Bagratovcov a zatracovania Mamikonjanovcov viedli k tomu, že mnohí bádatelia Chorenaciho život datovali až o niekoľko storočí neskôr (nie skôr ako do 8. storočie).MOSES of Khorene (Movsēs Xorenac’i). In: Tomu môže nasvedčovať i fakt, že prvé výslovné zmienky o jeho diele pochádzajú až z deviateho storočia (Tovma Arcruni).

 Dielo 
náhľad|Movses v arménskom iluminovanom rukopise zo 14. storočia

 Dejiny Arménska / Dejiny Arménov alebo len Dejiny (, 483485)

Práca sa skladá z troch častí. Prvou je prehistória Arménska, druhou dejiny od Alexandra po smrť Trdata a tretia časť sa zaoberá obdobím od smrti Trdata do smrti svätých Sahaka a Mesropa Maštoca (439). Dielo je pochvalou Arménska a rodu Bagratovcov. Venované bolo neznámej osobe menom Sahak Bagratovec. Autor údajne čerpal z bohatých ninivských archívoch. V skutočnosti však čerpá najmä z diel preložených do dávnej arménčiny. Medzi prameňmi sa nachádzali aj diela pohanských autorov. Medzi ne patrí Poéma o Alexandrovi Veľkom od Pseudo-Kallistena, Progymnasmata od Theóna, Scholia od Nonna, diela Jozefa Flavia či z Filónovho diela Kniha Chrie. Z kresťanských prameňov použil diela raných cirkevných historikov Eusebia, Sokrata Scholastika, kroniku sýrskeho historika Ióanna Malalu, dielo Gregora Naziánskeho. Významným zdrojom bola aj Biblia. Autor čerpal aj z ústnej tradície a ľudovej slovesnosti a arménskych prameňov (Koriun, Lazarus, Faustus, Agathangelos). Perzské pramene podľa vlastných slov v úvode diela nepoužíva, pretože za matku a živiteľku múdrosti považuje Grécko. Spoľahlivosť diela je stále pochybná, avšak i tak ide o cenný prameň raných arménskych dejín.

Dejiny Arménska autor spája s biblickými dejinami Izraela a so starovekými dejinami. Popisuje v nich okrem iného aj príbeh o legendárnom kráľovi Abgarovi, ktorému pripisuje arménsky pôvod. V druhej knihe sa venuje postaveniu Arménska ako medzníka medzi Rímskou ríšou a Partmi. Tretia kniha pojednáva o Arménsku medzi Byzanciou a Peržanmi. Končí sa lamentáciou nad koncom arsakovskej dynastie a zvýraznením úlohy dynastie Bagratovov pri konsolidácii národnej identity.

 Movsesovi je pripisovaných aj viacero ďalších diel, medzi nimi knihy: Rétoriky (De tropis), Homílie o premenení, Život svätej Hripsime a družiek. Kedysi mu bolo pripisované aj dielo Geografia (Ascharhacojc)'', to je dnes priznávané Ananiášovi zo Širaku.

 Referencie 



Kategória:Kronikári
Kategória:Osoby s neistým dátumom narodenia
Kategória:Osoby s neistým dátumom úmrtia
Kategória:Arménski spisovatelia
Kategória:Arménski historici
Kategória:Arménski prekladatelia
Kategória:Arménski vedci
Kategória:Arménski orientálni ortodoxní svätci