Šopronský snem

Šopronský snem bol uhorský snem, ktorý zvolal v roku 1681 Leopold I. do maďarského mesta Šopron. Snemové zasadnutia trvali od 28. apríla do 30. decembra roku 1681.BADA, Michal: Slovenské dejiny II. (1526 – 1780). Bratislava : LIC, 2017, s. 301.

Uhorský kráľ a zároveň rímsko-nemecký cisár Leopold I. bol nútený snem zvolať po osemročnej pauze, keď v Uhorsku, prehlásenom iba za provinciu ríše, vládlo z poverenia panovníka osemčlenné gubernium na čele s veľmajstrom rádu nemeckých rytierov. Na zvolanie snemu mal vplyv vojenský úspech Tököliho povstania. Jeho vodca Imrich Tököli bol na snem prizvaný, ale odmietol sa ho zúčastniť. Ešte pred začiatkom snemových rokovaní cisár zrušil vládu gubernia a snem toto rozhodnutie ratifikoval v prvý deň rokovania. Na sneme bol obnovený aj úrad palatína, ktorým sa stal magnát Pavol Esterházi (palatínom bol v rokoch 1681 – 1713). Snem ďalej potvrdil Viedenský mier z roku 1606, privilégia uhorských stavov (aj povstalcov, ak do dvoch mesiacov zložili zbrane), zrušil protireformačné nariadenia z roku 1671 a z obdobia vlády gubernia. Celkovo snem prijal 82 ustanovení, z nich sa dve (25., 26.) týkajú náboženských slobôd. Dôležitým rozhodnutím v náboženských otázkach bolo umožnenie výstavby drevených kostolov v stoliciach a slobodných kráľovských mestách, v ktorých mohli protestantskí kňazi kázať a realizovať obrady pre osobne slobodné obyvateľstvo (v jednej stolici mohli byť postavené dva drevené kostoly, na miestach, ktoré vybrali predstavitelia katolíckej cirkvi – napríklad vo Zvolenskej boli vybrané lokality Hronsek a Ostrá Lúka, ale oba drevené chrámy boli postavené s veľkým časovým oneskorením). 

Celkovo „šopronský snem r. 1681 s reštitúciou moci stavov a obmedzenej slobody vyznania znamenal vážne oslabenie povstaleckého tábora“.

 Referencie 

Kategória:Uhorský snem
Kategória:1681
Kategória:Šopron