Antický štadión (Plovdiv)

Antický štadión (), známy aj ako Rímsky štadión () je stavba bývalého antického štadiónu mesta Filipopolis nachádzajúca sa v centrálnej časti dnešného mesta Plovdiv v južnom Bulharsku.KESIAKOVA, Elena; RAJČEV, Dimităr. Filipopol. Plovdiv : Izdatelska kăšta "Hermes". 2012. 106 s. ISBN 9789542611172. S. 37 – 47. (po bulharsky)PIŽEV, Aleksandăr. Starijat Plovdiv. Varna : Izdatelstvo "Slavena". 48 s. ISBN 9545793368. S. 8 – 9. (po bulharsky)BENKOVSKA, Miroslava; PANGELOV, Bojko. Regionalna enciklopedija na Bălgarija : Plovdiv i Plovdivska oblast. Sofia : Knigoizdatelska kăšta "Trud"; TL "Konsult". 2009. 298 s. ISBN 9789545288807. S. 225 – 226. (po bulharsky)NIKOLOVA, Rumiana; GENOV, Nikolaj. 1000 stranici Bălgarija. Sofia : Siela Norma AD. 2013. 1010 s. ISBN 9789542813996. S. 422. (po bulharsky)STAMOV, Stefan prof. d-r arch. Bălgarsko architekturno nasledstvo – selišta – cărkvi – manastiri. Sofia : Stefan Stamov. 2016. 516 s. 318 – 319. (po bulharsky)visitplovdiv.comancient-stadium-plovdiv.eu

 Poloha 
Odkrytá časť štadiónu sa nachádza v centre Plovdivu na dnešnom námestí „Džumajata“ () a sčasti časť pod dnešnou ulicou „Kňaz Aleksandăr I“ () medzi pahorkom Sachat tepe na západe a tromi pahorkami nazývanými Trichălmieto na východe, pričom sa nachádza pod úrovňou dnešnej ulice.

 Dejiny 
Antický štadión v meste Filipopolis bol postavený na začiatku 2. storočia počas panovania rímskeho cisára Hadriána v majestátnom architektonickom štýle, typickom pre budovy tohto typu z tohto obdobia predovšetkým na území Malej Ázie. V období najväčšieho rozkvetu mesta Filipopolis v období medzi druhým a štvrtým storočím sa na štadióne pravidelne konali atletické hry pod názvami Kendrisijské hry (na počesť Apolóna) a Alexandrijské hry (na počesť Alexandra Veľkého). Tieto atletické hry boli veľmi významné a pravidelne boli navštevované najvyššími predstaviteľmi Starovekého Ríma, z toho najmenej štyrmi rímskymi imperátormi, ktorými boli Hadrián, Marcus Aurelius, Heliogabalus a Marcus Iulius Philippus. Na počesť konania týchto hier sa dokonca razili pamätné mince. Potom čo ku koncu štvrtého storočia cisár Theodosius I. zakázal atletické hry sa štadión využíval ako hipodróm. Posledné zmienky o štadióne pochádzali zo zápiskov byzantskej princeznej Anny Komnény z konca 11. storočia, na ktorú urobila stavba (napriek tomu, že v tom čase už z pôvodnej stavby ostali ruiny) veľký dojem.

 Súčasnosť  
Štadión bol nájdený náhodou pri archeologických vykopávkach, ktoré prebiehali v roku 1923 v juhozápdnom rohu námestia „Džumajata“. V 70. rokoch 20. storočia prebehli archeologické práce podporené vtedajším starostom Plovdivu Ivanom Totevom, ktoré mali za úlohu odkryť časť štadiónu. Odkryté časti štadiónu sú novo reštaurované a premenené v moderné návštevnícke centrum. Štadión je dostupný z námestia bývalým vchodom v ohybe na severnej strane štadiónu, ktorý vedie priamo na bežecký okruh. Okrem toho bola na mieste postavená vyhliadková terasa, kde sa nachádza miestnosť v ktorej sa niekoľkokrát denne premieta animácia predstavujúca antické mesto Filipopolis. Projekt reštaurácie antického štadiónu bol vyhotovený v roku 2009 a samotná reštaurácia bola dokončená v roku 2012. Od rekonštrukcie patrí antický štadión k najvyhľadávanejším pamiatkam Plovdivu.

 Charakteristika 
Štadión meral na dĺžku  približne 240 metrov a na šírku približne 50  metrov a patril k najvýznamnejším stavbám antického mesta Filipopolis. Bol postavený podľa vzoru štadiónu v Delfách. Miesta na sedenie pre divákov boli umiestnené v štrnástich amfiteatrálne rozložených radoch Mramorové sedadlá sú dekorované podperami s reliéfom predstavujúcim leviu labu. Rady so sedadlami oddeľuje od podlahy samotného štadiónu pódium vysoké 1,8 metra. Hlavnú časť štadiónu tvoril bežecký okruh s dĺžkou jedného rímskeho štádia. Okruh sa začínal pri hlavnom vchode (nachádza sa pod dnešnou ulicou „Kňaz Aleksandăr I“ () a patrí k neodkrytým častiam) a pokračoval na sever a následne sa v polovici sa v polovici dĺžky otočil o 180° a pokračoval späť k hlavnému vchodu. Najsevernejšia časť  – teda samotný ohyb – je dnes odkrytá. V strede sa nachádza druhý (severný) archovitý vchod na štadión z niekdajšej ulice. Spolu s časťou štadióna bola odkrytá aj časť mestských hradieb vybudovaných v roku 172 počas panovania cisára Marka Aurélia, ako aj základy rímskeho akvaduktu. Na štadión sa zmestilo približne 30 000 divákov a patril svojho času k najväčším na Balkánskom polostrove.

 Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany 
Kategória: kultúrna pamiatka národného významu

Stavba bola vyhlásená za kultúrnu pamiatku v Štátnom vestníku č.6 z roku 1995 – ako dôvod pamiatkovej ochrany je uvedená archeologická hodnota stavby. Názov stavby ako je uvedený na zozname kultúrnych pamiatok národného významu je Antičen stadion (, doslova Antický štadión).

 Zaujímavosť 
 Historici predpokladajú, že štadión mohol byť v minulosti využívaný aj ako amfiteáter, táto hypotéza však nie je nikde písomne doložená.

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Stavby v Plovdive
Kategória:Archeologické lokality v Bulharsku
Kategória:Kultúrne pamiatky v Bulharsku
Kategória:Archeologické lokality starovekého Ríma
Kategória:Architektúra v 2. storočí
Kategória:Stavby v starovekom Ríme
Kategória:Philippopolis (Trácia)