Hruška (rod)

Hruška (lat. Pyrus, staršie Pirus) je rod z čeľade ružovité. Zahŕňa listnaté stromy.

Výskyt
Rod sa vyskytuje v miernom a subtropickom pásme. Pôvodné územie je celá Európa (okrem severnej), celá Ázia (okrem severnej) a severná Afrika. Odtiaľ boli niektoré druhy tohto rodu introdukované do severnej Ameriky, Mexika, časti južnej Ameriky, Južnej Afriky, Kene, Zimbabwe, Austrálie a časti tichomorských ostrovov (Nový Zéland).Ferrandi, C.H., van der Merwe, P.W. and Huysamer, M. (2005). STATUS OF THE PEAR INDUSTRY IN AFRICA, WITH SPECIFIC REFERENCE TO SOUTH AFRICA. Acta Hortic. 671, 73-76 DOI: 10.17660/ActaHortic.2005.671.8 https://doi.org/10.17660/ActaHortic.2005.671.8

 Charakteristika 
Rastlina má podobu buď stromu alebo menej často kra. Konáre môžu byť bez tŕňov (pri hruške obyčajnej v užšom zmysle) alebo s tŕňmi. Listy sú na uzlovitých brachyblastoch, opadavé, jednoduché, striedavé, celistvookrajové alebo pílkovité. Kvety sú obojpohlavné, päťpočetné, pravidelné a sú biele (zriedkavo ružové, červené alebo žlté). Kvety sú po 5 kusoch v súkvetí typu chocholík. Nadsemenníkový kalich je väčšinou trváci, občas opadavý. Plod je malvica, ktorá je hruškovitá (to je tvar typický pre tento rod), vrtidlovitá alebo guľovitá; mezokarp obsahuje tzv. kamenné bunky (t.j. skupiny brachysklereíd).BERTOVÁ, L. (ed.) Flóra Slovenska IV/3. Bratislava: Veda. 1992. S. 381-382 Multimediální obrazový atlas dřevin: [výukové DVD] [online]. Brno: Mendelova zemědělská a lesnická univerzita, 2009 [cit. 2020-03-20]. ISBN 978-80-7375-274-3.

Rod zahŕňa kultúrne i divé rastliny, presnejšie povedané zahŕňa klasické pestované rastliny (napr. hruška obyčajná v užšom zmysle), domestikované divé rastliny (napr. časť druhu Pyrus spinosa), divé rastliny (veľká väčšina druhov) a splanené rastliny (napr. splanená hruška obyčajná v užšom zmysle). Pestované hrušky sa pestujú ako ovocný strom (napr. hruška obyčajná v užšom zmysle) alebo ako okrasný strom či ker (napr. hruška vŕbolistá). 

Európsky hlavný domestikovaný druh hruška obyčajná (Pyrus communis) v užšom zmysle vznikol domestikáciou hrušky planej (Pyrus pyraster). Ázijské hlavné domestikované druhy vznikli takto: 
pestovaná hruška ussurijská (Pyrus ussuriensis) vznikla z divej hrušky ussurijskej (Pyrus ussuriensis); 
pestovaná hruška hruškolistá (Pyrus pyrifolia) a druh Pyrus betschneideri vznikli z divej hrušky hruškolistej (Pyrus pyrifolia); 
druh Pyrus sinkiangensis vznikol hybridizáciou hrušky obyčajnej v užšom zmysle a buď pestovanej hrušky hruškolistej alebo druhu Pyrus betschneideri.

Choroby
Medzi časté ochorenia hrušiek patrí spála rastlín z čeľade ružovitých (pôvodcom ktorej je baktéria Erwinia amylovora) a hrdza hrušková (pôvodcom ktorej je huba Gymnosporangium fuscum).

Systematika 
 Zaradenie v systéme 
Rod hruška (Pyrus) patrí do:Potter, Daniel & Eriksson, Torsten & Evans, R. & Oh, Sang-Hun & Smedmark, J. & Morgan, D. & Kerr, M. & Robertson, K. & MP, Arsenault & Dickinson, Timothy & Campbell, Christopher. (2007). Phylogeny and classification of Rosaceae. Plant Systematics and Evolution. 266. 5-43. GRIN taxonomy Rosengewächse. In: Lexikon der Biologie. [CD-ROM] München : Elsevier, Spektrum, Akad. Verl., 2005. ISBN 3-8274-0342-1jabloňovité. In: Slovník slovenského jazyka (Peciar)
- čeľade ružovité (Rosaceae);
- podčeľade mandľovaté/slivkovaté (Amygdaloideae) [v širšom zmysle], nazývanej aj tavoľníkovaté (Spiraeoideae) [v širšom zmysle];
- nadtribusu Pyrodae;
- tribusu Maleae (=Pyreae, =Pomeae) [v širšom zmysle];
- podtribusu Malinae (=Pyrinae), ktorý sa  v starších systémoch označoval ako podčeľaď jabloňovaté/staršie jabloňovité (Maloideae, =Pyroideae, =Pomoideae) [v užšom zmysle].

Rozsah taxónu 
V 18. storočí sa rozsah rodu Pyrus rôznil podľa autora. Napríklad Linnaeus 1753 do rodu Pyrus zaradil nielen to, čo dnes označujeme ako rod Pyrus v najužšom zmysle (hruška; presnejšie spomína len dnešnú hrušku obyčajnú v užšom zmysle a hrušku planú), ale aj to, čo dnes chápeme ako samostatné rody Malus (jabloň) a Cydonia (dula). Treba poznamenať, že viaceré dnešné rody a druhy z dnešného podtribusu Malinae v tomto jeho diele nie sú vôbec spomenuté, takže je otázne, kam by v ňom patrili; minimálne rody Sorbus (jarabina) a Crataegus (hloh) má však autor uvedené oddelene od rodu PyrusLINNAEUS, C. Species plantarum : exhibentes plantas rite cognitas ad genera relatas, cum diferentiis specificis, nominibus trivialibus, synonymis selectis, locis natalibus, secundum systema sexuale digestas. T. 1  S. 478 a nasl.. O niekoľko rokov neskôr však napríklad Miller 1768 (podobne ako súčasní autori) rozlišuje samostatné rody Pyrus, Malus a Cydonia (s poznámkou, že Cydonia by prípadne mohla zostať zaradená v rode Pyrus), pričom dodáva, že botanici už pred Linneausom rod Malus bežne oddeľovali od rodu PyrusCydonia; Malus; Pyrus. In: .

Zhruba od 19. storočia dodnes potom možno v literatúre rozlíšiť takéto vymedzenia rodu Pyrus:
a) U niektorých autorov (zhruba až do začiatku 20. storočia) rod Pyrus zahŕňal celý dnešný podtribus Malinae (=Pyrinae):
 okrem časti alebo celého tradičného taxónu Crataegeae (tento taxón zahŕňa rody Pyracantha [ hlohyňa ], Chamaemeles, Malacomeles (Nagelia), Crataegus [ hloh ], Mespilus [ mišpuľa ], Cotoneaster [ skalník ], Osteomeles [ hlohovec ] a Hesperomeles) a okrem rodu Peraphyllum (plánkovec); 
 niekedy navyše okrem toho, čo dnes nazývame skupina rodov Cydonia (čiže okrem rodov Cydonia [ dula ], Pseudocydonia [ padula/dula ], Docynia a Chaenomeles [ dulovec ]);
 a niekedy navyše okrem rodov Amelanchier [ muchovník ], Photinia [ fotínia/blýskavka/červienka ], Eriobotrya [ mišpuľník ], Pourthiaea, Rhaphiolepis [ hložík ]  a Stranvaesia [ stranvézia ]. 
Toto (resp. aj nižšie uvedený bod d) je rod Pyrus v najširšom zmysle.Pirus. In: Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 15. Leipzig 1908, S. 906.Rosazeen. In: Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 17. Leipzig 1909, S. 138-139.MABBERLEY, D.J.. Mabberley's Plant-Book. Third Edition. 2008UFIMOV, R. A., DICKINSON, T. A. Infrageneric nomenclature adjustments in Crataegus L. (Maleae, Rosaceae). In: Phytologia (Sep 21, 2020) 102(3)  KLIMENT, J et al. Nové a revidované slovenské mená dovážaných, zavlečených, pestovaných a ďalších na Slovensku známych cudzokrajných cievnatých rastlín. 3. Rody začínajúce sa písmenom O – Z. In: Kultúra slova č. 2. 2020 

b) U niektorých iných autorov (zhruba až do 80. rokov 20. storočia, ojedinele dodnes) rod Pyrus zahŕňal len to, čo dnes najčastejšie označujeme ako rod Pyrus (t.j. nižšie uvedený bod c), plus to, čo sa inde označuje ako rod Malus (po slovensky jabloň). Jednoducho povedané: do hrušiek boli zahrnuté aj jablká.REUSS, G. Května Slovenska... 1853. S. 148malvoň. In: Masarykův slovník naučný IV. S. 702Malus 

c) U niektorých iných autorov (až do súčasnosti) rod Pyrus väčšinou zahŕňa len druhy uvedené nižšie v zozname v kapitole Vnútorná systematika, teda typické hrušky. Toto je teda rod Pyrus v najužšom zmysle. Toto vymedzenie rodu Pyrus je dnes zďaleka najčastejšie.Pozri väčšinu zdrojov uvedených v kapitole Vnútorná systematika.

d) Niektorí súčasní autori v posledných rokoch (znova) používajú širokú definíciu rodu Pyrus z bodu a), ale upravenú podľa súčasných poznatkov o vzťahoch medzi druhmi a rodmi. Napríklad podľa Christenhusz et al. 2018 rod Pyrus zahŕňa celý dnešný podtribus Malinae okrem rodov Pyracantha, Malacomeles, Crataegus, Mespilus, Peraphyllum a Amelanchier.

 Vnútorná systematika 
 Sekcie 
U niektorých autorov sa rod hruška (Pyrus) v najužšom zmysle (t.j. vo vyššie uvedenom význame c) delí nie priamo na druhy, ale najprv na sekcie a až tie sa delia na druhy. Delenie na sekcie je sporné, v literatúre nájdeme napríklad takéto delenia:

1) Delenie na 2 sekcie: sekcia Pyrus a sekcia PashiaGRIN Taxonomy . 

2) Delenie na 3 sekcie s podsekciami:
rod hruška (Pyrus):
sekcia Pyrus (=Achras)
sekcia Pontica
podsekcia Pontica (=Argyromalon)
podsekcia Xeropyrenia
podsekcia Mongolica (=Sinensis)
sekcia Pashia 
podsekcia Armoricana
podsekcia Pashia
podsekcia Pyrifolia

3) Delenie na 4 sekcie: Pyrus, Argyromalon, Xeropyrenia a Pashia.Quinet, Muriel & Wesel, Jean-Pierre. (2019). Botany and Taxonomy of Pear.  S. 8

Podľa novších prác sa rod delí na dva klády - jeden v Európe, severnej Afrike, západnej a strednej Ázii, a jeden vo východnej Ázii. Vyššie uvedené delenie na 3 alebo 4 sekcie je podľa tohto delenia nesprávne, ale delenie na 2 sekcie je približne správne, pretože uvedené dva klády v niektorých deleniach viac-menej zodpovedajú deleniu na sekcie Pyrus a Pashia.Korotkova, N., Parolly, G., Khachatryan, A., Ghulikyan, L., Sargsyan, H., Akopian, J., … Gruenstaeudl, M. (2017). Towards resolving the evolutionary history of Caucasian pears (Pyrus , Rosaceae)-Phylogenetic relationships, divergence times and leaf trait evolution. Journal of Systematics and Evolution, 56(1), 35–47. doi:10.1111/jse.12276

 Druhy
Počet druhov 
Presné delenie rodu hruška (Pyrus) v najužšom zmysle (t.j. vo vyššie uvedenom význame c) na druhy je sporné - v závislosti od autora sa delí na približne 10 - 100 recentných druhov (čiže v jednom extrémnom prípade sa delí na 10 veľkých recentných druhov, v druhom extrémnom prípade na okolo 100 malých recentných druhov)STRIEGLER, U. Die obermiozäne Flora des Blättertons von Wischgrund und
anderer gleichaltriger Fundstellen der Klettwitzer Hochfläche (Niederlausitz, Land Brandenburg, Deutschland). In: Peckiana 12 2007. S. 24 Angiosperm Phylogeny Website Version 14  (10.9.2022). Najčastejšie sa uvádza 20 - 40 recentných druhov (z toho 20 je spravidla počet bez hybridov) alebo 70 - 80 druhov (Uvedených tu je 78 (79) "akceptovaných druhov" plus viacero nespracovaných (a teda bližšie nezaradených) druhov.)hruška. In: Malá slovenská encyklopédia 1993. S. 267. 

Pre rod hruška (Pyrus) v najširšom zmysle (t.j. vo vyššie uvedených významoch a aj d) sa v literatúre (t.j. historickej a súčasnej dokopy) vyskytuje okolo 900 druhov.IPNI .

Zoznam druhov 
Recentné druhy rodu hruška (Pyrus) v najužšom zmysle (t.j. vo vyššie uvedenom význame c), zoradené podľa abecedy:Zheng X, Cai D, Potter D, Postman J, Liu J, Teng Y. Phylogeny and evolutionary histories of Pyrus L. revealed by phylogenetic trees and networks based on data from multiple DNA sequences. Mol Phylogenet Evol. 2014 Nov;80:54-65. doi: 10.1016/j.ympev.2014.07.009. Epub 2014 Jul 30. PMID: 25083939.Pyrus. In: Quinet, Muriel & Wesel, Jean-Pierre. (2019). Botany and Taxonomy of Pear.  (najmä tabuľka)CAI, D. et al. Phylogeny of
Pyrus and their relationships inferred from sequences of nuclear NIA-i3 intron and chloroplast ndhC-trnV and trnR-atpA. In: Research Square 2001  BELL, R, L., ITAI, A. Chapter 8 Pyrus. In: C. Kole (ed.). Wild Crop Relatives: Genomic and Breeding Resources, Temperate Fruits, Springer-Verlag Berlin Heidelberg 2011 TERPÓ, A. Pyrus taxa in Hungary and their practical importance. In: Thaiszia, Košice, 2:41-54 1999  Pyrus. In: Kurtto, A. (2009+): Rosaceae (pro parte majore). In: Euro+Med Plantbase - the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity. Akopian, Janna. (2007). J. Akopian. On the Pyrus L. (Rosaceae) species in Armenia.. Flora, vegetation and plant resources of Armenia.. 15-26. MANNI, Q. G. Rassegna del genere Pyrus in Salento (Puglia, Italia) Osservazioni su Pyrus communis L. e Pyrus spinosa Forssk. e i loro ibridi. In: Acta Plantarum Notes 3 - Le raccolte di Acta Plantarum - Esplorazioni e Notizie sulla flora del territorio italiano 2015 SILVA, G. J. et al. Origin, Domestication, and Dispersing of Pear (Pyrus spp.). In: Advances in Agriculture. 2014 ASANIDZE, Z. Comparative morphometric study and relationships between the Caucasian species of wild pear (Pyrus spp.) and local cultivars in Georgia. 2006. In: Flora 206 (2011) 974–986Index Kewensis plantarum phanerogamarum : nomina et synonym omnium generum et specierum a linnaeo usque as annum MDCCLXXXV complectans nomine recepro auctore patria unicuique planta subjectis. 1895. vol. 2. pt. 2. S. 668 a nasl. Dostálek, J. Pyrus elaeagrifolia und ihre Hybriden. Feddes Repertorium, 108(5-6), 345–360. 1997DOSTÁLEK, J. Pyrus pyraster v Československu. In: Preslia, Praha, 69:119-118, 1991 DOSTÁLEK, J. Jsou na území Československa reliktní hrušně (Pyrus) ze sekce Pashia? In: Preslia, Praha, 51: 203-211 , 1979 Bartha, Dénes & irén, bőhm. (2010). Vastaggallyú körte és rokonai (Pyrus nivalis JACQ.) / Snow pear and its relatives (Pyrus nivalis JACQ.). 10.13140/2.1.4267.1683. Beiträge zur Wildbirne 1999. ISSN 0945 – 8131  

 Pyrus acutiserrata
 Pyrus amphigenea (hybrid) - hruška splanená; niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus anatolica (pravdepodobne hybrid) - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus michauxii alebo druhu Pyrus kotschyana alebo druhu Pyrus communis L.
 Pyrus arachnoidea
 Pyrus argyrophylla - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus salicifolia
 Pyrus armeniacifolia
 Pyrus armud - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus nivalis
 Pyrus aromatica - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus ussuriensis
 Pyrus asiae-mediae - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus austriaca - hruška rakúska; niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus nivalis
 Pyrus babadagensis (hybrid)
 Pyrus balansae - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus bardoensis (hybrid)
 Pyrus betulifolia - hruška brezolistá
 Pyrus boissieriana - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus cordata
 Pyrus bourgaeana - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus bovei - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus syriaca
 Pyrus bretschneideri (hybrid)
 Pyrus browiczii 
 Pyrus bucharicaMIRAVALOVA, G. et al. Pyrus bucharica/korshinskyi - Bukharan pear : species status review and  action plan for its conservation in Childukhtaron and Dashtijum reserves, Tajikistan. 2020   - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus korshinskyi
 Pyrus bulgarica - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus elaeagrifolia
 Pyrus cajon - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus lindleyi
 Pyrus calleryana - hruška Calleryova/ hruška Calleriova/ hruška okrasná
 Pyrus canescens (hybrid)
 Pyrus castaneifolia 
 Pyrus castribonensis
 Pyrus caucasica  - hruška kaukazská; niekedy zaraďovaná ako poddruh buď druhu Pyrus communis L. alebo druhu Pyrus pyraster
 Pyrus chosrovica
 Pyrus ciancioi
 Pyrus communis (t.j. Pyrus communis L.) – hruška obyčajná (POZNÁMKY: 1. V užšom zmysle, čiže ak zahŕňa len pestované rastliny, sa tento taxón alternatívne nazýva hruška domáca (Pyrus communis L. [v užšom zmysle], = Pyrus domestica [non (L.) Ehrh.], = Pyrus sativa) či (ako poddruh) hruška obyčajná pestovaná (Pyrus communis subsp. sativa, = Pyrus communis subsp. communis). 2. Názov Pyrus communis má aj iné významy - pozri Pyrus communis. 3. Pyrus communis subsp. communis v širšom zmysle zahŕňa aj Pyrus pyraster a pod.. V úplne inom význame sa ako Pyrus communis subsp. communis niekedy označuje taxón Pyrus pyraster chápaný ako poddruh)
 Pyrus complexa (hybrid)
 Pyrus cordata - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus cordifolia
 Pyrus cossonii - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus costata
 Pyrus daralagezi (=Pyrus daralaghezii)
 Pyrus dasyphylla (= Pyrus pannonica) (hybrid) - niekedy zaraďovaná ako súčasť buď druhu Pyrus pyraster alebo druhu Pyrus austriaca 
 Pyrus decaisneana (hybrid) - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus cordata
 Pyrus demetrii- niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus dimorphophylla- niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus calleryana
 Pyrus elaeagrifolia (=Pyrus elaeagnifolia) - hruška hlošinolistá - ojedinele zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus elata -  niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus eldarica - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus farsistanica
 Pyrus fauriei- niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus calleryana
 Pyrus fedorovii - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus oxyprion
 Pyrus ferganensis 
 Pyrus georgica
 Pyrus gergeriana
 Pyrus ghahremanii
 Pyrus gharbiana - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus giffanica
 Pyrus glabra (t.j. Pyrus glabra Boiss. [non Koch])- niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus syriaca
 Pyrus grossheimii
 Pyrus hajastana- niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus oxyprion
 Pyrus hakkiarica - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus syriaca
 Pyrus hazslinszkyana (hybrid)
 Pyrus hondoensis - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus ussuriensis
 Pyrus hopeiensis (hybrid)
 Pyrus hyrcana
 Pyrus jacquemontiana
 Pyrus jordanovii (=Pyrus mecsekensis) (hybrid)
 Pyrus kandevanica
 Pyrus ketzkhovelii
 Pyrus karpatiana (=Pyrus kárpátiana) (hybrid) - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus pyraster (konkrétne prípadne ako Pyrus pyraster var. relicta)
 Pyrus kawakamii- niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus calleryana
 Pyrus koehnei - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus calleryana
 Pyrus korshinskyi
 Pyrus kotschyana - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus elaeagrifolia
 Pyrus kumaoni -  vrátane Pyrus wilhelmii; niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus pashia
 Pyrus lecontei (hybrid)
 Pyrus lindleyi - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus pyrifolia
 Pyrus longipedicellata
 Pyrus longipes - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus cossonii
 Pyrus magyarica - hruška maďarská; niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus pyraster
 Pyrus mamorensis - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus bourgaeana
 Pyrus mazanderanica
 Pyrus medvedevii- niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus megrica
 Pyrus michauxii (hybrid)
 Pyrus mohácsyana (=Pyrus mohácsiana) (hybrid) - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus pyraster
 Pyrus myloslavensis (hybrid)
 Pyrus nivalis (pravdepodobne hybrid)  – hruška snežná; niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L. alebo druhu Pyrus pyraster
 Pyrus neoserrulata (=Pyrus serrulata) (hybrid)
 Pyrus nutans- niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus ovoidea - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus ussuriensis
 Pyrus oxyprion - má nejasné postavenie v systéme
 Pyrus pashia - vrátane Pyrus variolosa a Pyrus varruculosa
 Pyrus pedrottiana
 Pyrus persica - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus spinosa 
 Pyrus phaeocarpa (hybrid)
 Pyrus pomazensis  (=Pyrus pomázensis) (hybrid)
 Pyrus pseudopashia
 Pyrus pseudosyriaca - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus syriaca
 Pyrus pyraster (= Pyrus communis auct. [non L.], = Pyrus achras v širšom zmysle) – hruška planá/ hruška poľná v širšom zmysle/ hruška divá; niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus pyrifolia - hruška hruškolistá/hruška piesočná
 Pyrus quinqueflora
 Pyrus raddeana - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus syriaca
 Pyrus regelii
 Pyrus rossica - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus pyraster
 Pyrus sachokiana 
 Pyrus salicifolia - hruška vŕbolistá
 Pyrus salviifolia (pravdepodobne hybrid) - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus nivalis resp. staršie druhu Pyrus communis L.
 Pyrus serikensis - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus boissieriana
 Pyrus serotina - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus pyrifolia
 Pyrus sicanorum
 Pyrus simonii - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus ussuriensis
 Pyrus sinensis (t.j. Pyrus sinensis Lindl.) - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus ussuriensis alebo druhu Pyrus pyrifolia
 Pyrus sinkiangensis (hybrid)
 Pyrus slavonica - hruška slavónska; niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus elaeagrifolia
 Pyrus sogdiana - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus ussuriensis
 Pyrus sosnovskyi - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus spinosa (=Pyrus amygdaliformis) - vrátane bývalých samostatných druhov Pyrus cuneifolia, Pyrus sinaica, Pyrus parviflora, Pyrus canopliza, Pyrus sicula a Pyrus tinei
 Pyrus syriaca - hruška sýrska; niekedy zaraďovaná ako poddruh druhu Pyrus pyraster
 Pyrus tadshikistanica
 Pyrus taiwanensis
 Pyrus takhtadzhianii - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus tamamschianae - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus taochia - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus kotschyana
 Pyrus terpoi
 Pyrus theodorovii
 Pyrus tomentosa - pod týmto názvom existuje viacero taxónov neistého zaradenia, z ktorých jeden sa dnes zaraďuje ako súčasť druhu Pyrus pyraster
 Pyrus trilocularis
 Pyrus turcomanica
 Pyrus tuskaulensis
 Pyrus ussuriensis - hruška ussurijská
 Pyrus uyematsuana (hybrid) - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus pyrifolia
 Pyrus vallis
 Pyrus vallis-demonis
 Pyrus velenovskyi (hybrid) - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus jordanovii
 Pyrus voronovii 
 Pyrus vselovodii - niekedy zaraďovaná ako súčasť druhu Pyrus communis L.
 Pyrus xerophila
 Pyrus yaltirikii
 Pyrus zangezura
Poznámka: Vyššie sú uvedené čo najmenšie druhy, t. j. zo všetkých možností klasifikácie je spravidla zvolená tá, pri ktorej je druh definovaný čo najužšie. Ich prípadné spojenie do väčších druhov vyplýva z komentárov uvedených k jednotlivými druhom.

 Zdroje 

 Iné projekty 

Kategória:Ružovité
Kategória:Medonosné rastliny