Ďula

Ďula (,  alebo skrátene Gyula,  (Julivci), ) je dedina na Ukrajine, v Zakarpatskej oblasti, vo Vynohradivskom rajóne, na území bývalej Podkarpatskej Rusi.
 Pôvod názvu 
Podľa historikov bol názov dediny odvodený z maďarského osobného mena Gyula (čítaj: Ďula), ktoré bolo do ruštiny preložené ako Július. Na základe tohto zváženia bola obec v roku 1946 premenovaná na Юливци (čítaj: Julivci). 

Po maďarsky sa Ďula nazýva Szőlősgyula. Predpona Szőlős znamená v preklade hrozno, ktorá súvisí s pestovaním hrozna a produkciou vína v Ďule od roku 1907.

 Názvy 
1377 - 1396, Giula (maď.)
1396 - 1907, Gyula (maď.)
1396 - 1907, Gywla (ukr.)
1907 - 1946, Szőlősgyula (maď.)
1946 - 1995, Юловцы (Julivci) (ukr. a rus.)
1995 - súčasnosť, Дюла (Ďula) (ukr.) 
 Geografia 
Ďula leží vo Vihorlatsko-gutinskej oblasti Vnútorných Východných Karpát, konkrétne podcelku Munții Oaș.

Nachádza sa 20 km od Vynohradivu, vzdušnou čiarou asi 10 km.

 Dejiny 
Obyvatelia obce sa považujú za potomkov Pečenehov, ktorí na území Zakarpatskej oblasti žili v 9. storočí.  

Prvá písomná zmienka o Ďule pochádza z roku 1396, keď bola súčasťou Uhorska. Obec sa už vtedy volala Gyula, avšak podľa historikov sa o nej už skôr hovorilo ako o mieste s názvom Giula. 

Dedinu v roku 1867 postihla epidémia kiahní, kvôli ktorej umrelo mnoho detí.   

Po rozpade Rakúsko-Uhorska sa stala Ďula súčasťou Česko-Slovenska. Počas druhej svetovej vojny sa na základe prvej viedenskej arbitráže stala Ďula súčasťou Maďarského kráľovstva. Prvá viedenská arbitráž Po vojne patrila obec pod zriadenie Sovietskeho zväzu. V roku 1946 bola Ďula premenovaná na Julivci. Po rozpade ZSSR sa napokon v roku 1991 stala súčasťou Ukrajiny, popričom ju Ukrajinci opäť pomenovali Ďula. 

 Obyvateľstvo 

 Počet obyvateľov 
V roku 1989 obývalo Ďulu 1360 obyvateľov (666 mužov a 694 žien).

Podľa sčítania ľudu z roku 2001 mala obec 1 421 obyvateľov.   
NárodnosťPočet ľudíPercentuálne (%)maďarská národnosť136596,06%ukrajinská národnosť523,66%ruská národnosť40,28%

 Náboženstvo 
Podľa KMKSZ žijú v dedine s výnimkou 10 gréckokatolíckych rodín prevažne protestanti.

 Referencie 

Kategória:Dediny na Ukrajine
Kategória:Zakarpatská oblasť