Štátny znak Československej socialistickej republiky

Štátny znak Československej socialistickej republiky bol štátnym znakom ČSR medzi rokmi 1960 až 1990.

 Dejiny znaku 
V 50. rokoch 20. storočia sa v Česko-Slovensku začalo uvažovať o doplnení nových štátnych znakov. 16. októbra 1955 bol na vojenských plavidlách nahradený Malý štátny znak päťcípou červenou komunistickou hviezdou s levom z Malého štátneho znaku.

S premenovaním Česko-Slovenska 1960 (na Československú socialistickú republiku) sa určil len jeden štátny znak, a to Štátny znak Československej socialistickej republiky. Znak bol používaný až do 23. apríla 1990.

 Opis 
náhľad|Štátny znak Slovenskej socialistickej republiky
náhľad|Mestský národný v Tepliciach, pečiatka na oficiálne dokumenty
Štátny znak mal tvar pavézskeho štítu. Znak ozdobovalo červené pozadie, na ktorom bol biely dvojchvostý lev. Na jeho hrudi sa nachádzal novozavedený štátny znak Slovenskej socialistickej republiky. Modrý vrch znázorňoval Kriváň a žltá horiaca vatra Slovenské národné povstanie. Nad levom sa nachádzala červená komunistická hviezda so žltým rámom. Autorom znaku bol Milan Hegar.

Úradný opis štátneho znaku bol podľa Ústavy Československej socialistickej republiky nasledovný:

 Zaujímavosti 
 Keď sa štátny znak Česko-Slovenska v roku 1960 zmenil, zlatú korunu nahradila červená komunistická hviezda.

 Taktiež pozmenili štátny znak Slovenska. Trojvršie nahradila silueta vrchu Kriváň a dvojramenný kríž naopak horiaca vatra, ktorá znázorňovala Slovenské národné povstanie.

 Leva na štátnom znaku pozbavili väčšej časti jeho ochlpenia. Odobrali mu korunu a nad hlavu mu umiestnili hviezdu, čím sa z neho stala levica. Je to paradox, keďže levica ostala i naďalej dvojchvostá, a dva chvosty znázorňovali podľa heraladiky samca.

 Referencie 

 Pozri aj 
 Štátny znak Česko-Slovenska

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Mať štát znamená mať aj symboly

Československo
Kategória:Štátne symboly Česko-Slovenska