Mimoriadna situácia

Mimoriadna situácia je podľa slovenského právneho poriadku „obdobie ohrozenia alebo obdobie pôsobenia následkov mimoriadnej udalosti na život, zdravie alebo majetok", ktoré je vyhlásené podľa zákona o civilnej ochrane obyvateľstva a počas ktorého "sa vykonávajú opatrenia na záchranu života, zdravia alebo majetku, na znižovanie rizík ohrozenia alebo činnosti nevyhnutné na zamedzenie šírenia a pôsobenia následkov mimoriadnej udalosti.“§3 zákona NR SR z 27. januára 1994 o civilnej ochrane obyvateľstva - zákon č. 42/1994 Z.z. (Poznámka: Definícia je v zákone gramaticky vadne formulovaná.)

Mimoriadna situácia je jeden zo „stavov“, ktoré môže štát vyhlásiť v prípade krízovej situácie (ostatné sú výnimočný stav, núdzový stav, vojnový stav, vojna).§2 zákona č. 387/2002 z 21. júna 2002 o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavučl. 1 ústavného zákona č. 227/2002 o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu

Poslanie chrániť život, zdravie a majetok a utvárať podmienky na prežitie (okrem iného) počas vyhlásenej mimoriadnej situácie je náplňou civilnej ochrany.§2 zákona NR SR č. 42/1994 Z. z. z 27. januára 1994 o civilnej ochrane obyvateľstva Vo všeobecnosti existuje však ešte viacej druhov krízovej situácie okrem štátnych (napríklad medzinárodné, humanitárne. migračné krízy a pod.). Na riešenie kríz sa špecializuje krízový manažment, ktorý využíva aj krízové štáby.

 Mimoriadne situácie na Slovensku 

 12. marca 2020 bola v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 na Slovensku vyhlásená mimoriadna situácia. Od 16. marca 2020 boli uzavreté školy a zároveň začal platiť núdzový stav, ktorý trval do 14. júna 2020. 1. októbra 2020 bol vládou Igora Matoviča znovu vyhlásený núdzový stav, ktorý mal trvať 45 dní do 14. novembra 2020. Ten bol vládou predlžovaný sedem mesiacov až do 14. mája 2021, kedy bol zrušený na základe novely zákona o hospodárskej mobilizácii, vďaka ktorej môže vláda manažovať pandémiu aj bez núdzového stavu. Tretí krát bol v tejto súvislosti vládou SR  (podľa Čl. 5 ústavného zákona č. 227/2002 Z. z. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu v znení neskorších predpisov v súvislosti s vykonávaním niektorých opatrení hospodárskej mobilizácie prijatých vládou SR na zamedzenie šírenia infekčného ochorenia COVID-19) vyhlásený dňa 25. novembra 2021 a bol ukončený uplynutím 22. februára 2022. (Mimoriadnej situácia, vyhlásená vládou SR od dňa 12. marca 2020 z dôvodu ohrozenia verejného zdravia II. stupňa v dôsledku pandémie infekčného ochorenia COVID-19 skončila 15. septembra o 6.00 h.)
 Od 26. februára 2022 od 12.00 h bola vyhlásená mimoriadna situácia v súvislosti s hromadným prílevom cudzincov na územie SR pred vojnou na Ukrajine. Rozhodla o tom vláda rovnaký deň.

Vyhlásenie 
Mimoriadnu situáciu vyhlasuje a odvoláva podľa okolností a územného rozsahu situácie vláda alebo okresný úrad v sídle kraja alebo okresný úrad alebo obec.§6, 13, 14 a 15 zákona NR SR č. 42/1994 Z. z. z 27. januára 1994 o civilnej ochrane obyvateľstva

Mimoriadna situácia sa vyhlasuje a odvoláva prostredníctvom hromadných informačných prostriedkov. Po vyhlásení mimoriadnej situácie sa vykonávajú tieto úlohy a opatrenia:
a) záchranné práce silami a prostriedkami z celého územia, na ktorom bola vyhlásená mimoriadna situácia,
b) evakuácia,
c) núdzové zásobovanie a núdzové ubytovanie alebo
d) použitie základných zložiek integrovaného záchranného systému a ostatných zložiek integrovaného záchranného systému.
Príslušný orgán, ktorý vyhlásil mimoriadnu situáciu, je povinný bezodkladne odvolať mimoriadnu situáciu po vykonaní vyššie uvedených úloh a opatrení.§3b zákona NR SR č. 42/1994 Z. z. z 27. januára 1994 o civilnej ochrane obyvateľstva

Zobratie majetku 
Právnickej osobe, fyzickej osobe – podnikateľovi alebo fyzickej osobe možno po vyhlásení mimoriadnej situácie uložiť písomným príkazom povinnosť poskytnúť vecné plnenie na zvládnutie úloh pri mimoriadnej udalosti. Pri ukladaní vecných plnení treba prihliadať na to, aby sa tým neohrozila výživa toho, kto vec poskytol, a jeho rodiny a chod jeho hospodárskych zariadení.§21 zákona NR SR č. 42/1994 Z. z. z 27. januára 1994 o civilnej ochrane obyvateľstva

Pokuta 
Za priestupok (na úseku civilnej ochrany) spáchaný počas mimoriadnej situácie môže byť uložená pokuta do 1659 eur.§32 zákona NR SR č. 42/1994 Z. z. z 27. januára 1994 o civilnej ochrane obyvateľstva

Okresný úrad uloží pokutu od 500 eur do 33 000 eur právnickej osobe alebo fyzickej osobe – podnikateľovi za správny delikt podľa zoznamu uvedeného v zákone o civilnej ochrane, ktorého sa táto osoba dopustí počas mimoriadnej situácie. §31 zákona NR SR č. 42/1994 Z. z. z 27. januára 1994 o civilnej ochrane obyvateľstva

Ocenenie
Na ocenenie mimoriadnej odvahy a obetavosti pri záchrane života a zdravia, ako aj majetku pri mimoriadnych situáciách môže minister vnútra udeliť vecný alebo peňažný dar.§30 zákona NR SR č. 42/1994 Z. z. z 27. januára 1994 o civilnej ochrane obyvateľstva

Ostatné 
Ďalej pre mimoriadnu situáciu platia najmä mnohé všeobecné ustanovenia:
 zákona o civilnej ochrane (zákon č 42/1994 Z. z.) a 
 zákona o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu (zákon č. 387/2002 Z. z.).

Pozri aj
mimoriadna udalosť
krízová situácia
núdzový stav
výnimočný stav
Bezpečnostná rada Slovenskej republiky
Krízový manažment
Zdroje

 Externé odkazy 

 Krízový manažment zdravotníctva SR (vrátane legislatívy)
 Zoznam udalostí s hromadným postihnutím osôb v SR v rokoch 2011-2016 (krízové situácie)

Kategória:Civilná ochrana
Kategória:Krízový manažment