Palacinka

Palacinka je nekysnutý múčnik, ktorý je vyrábaný z liateho cesta, ktorého základom sú múka, mlieko a vajcia, ktoré môžu byť doplnené soľou, cukrom a dochucovadlami. Má podobu veľmi tenkej placky, pečenej na panvici alebo na rozpálenej doske (kameni). Ako pôstne jedlo (pokiaľ sa nekombinuje s mäsom) sa hocikde spája s určitými rituálmi jari, adaptovanými v náboženstvách.

 Lokálne varianty a podobné jedlá 
Pokrmy typu palacinek z múky, kravského mlieka a slepačích vajec sú rozšírené prakticky po celom svete a pripravujú sa v rôznych variantoch, najmä podľa druhu múky, prípadne krupice:
 Na Slovensku a v Česku je známy variant spravidla z cesta z pšeničnej múky, kravského mlieka a slepačích vajec a je populárny najmä v krajinách Strednej Európy. 
 Vo Francúzsku a podľa nich tiež v angličtine a románskych jazykoch sa palacinka nazýva crêpe. 
 Vo východnej Európe sa palacinky nazývajú bliny.
 V Číne majú jarné palacinkyPekinská kačica na palacinkách (po anglicky) a podobne.
 Podobným pokrmom sú lievance z rovnakého alebo podobného cesta s droždím, a teda kysnutého resp. kypreného, ktoré sa pečú silnejšie a často s menšou plochou (lievančeky). 
 V USA sú veľmi podobným jedlom lievance (pancakes), ktoré sú často dochucované javorovým sirupom.
 Z Nemecka pochádza recept na v rúre pečenú palacinku zvanú dutch baby.
 V juhovýchodnej Ázii pripravujú serabi, čo sú palacinky z ryžovej múky a kokosového mlieka.
 V Etiópii a Eritrei majú palacinky zvané injera, ktoré sa pripravujú z kvaseného cesta z miloty (Eragrostis tef).

 Podávanie 
Palacinka (resp. viac kusov v porcii ako „palacinky“) sa podáva zvyčajne plnená (teda z jednej strany natretá a potom zrolovaná alebo zložená), najčastejšie sladká ale aj slaná.
 Typickou plnkou je ovocie, či už čerstvé alebo vo forme kompótu, džemu, sladkej nátierky alebo tekutej čokolády. Zvonku, niekedy aj zvnútra, býva často ozdobená šľahačkou, jogurtom alebo tvarohom alebo čokoládovou polevou nebo aj ich kombináciou.
 Je tiež možné palacinku podávať naslano, t. j. plnenú napríklad špenátom, mäsom, syrom a podobne.

Samotné plnenie sa niekedy (najmä v reštauráciách) vykonáva v kuchyni pred servírovaním, ale najmä v domácich podmienkach prebieha častejšie servírovanie palacinky s náplňami na stole zvlášť, aby si stravníci mohli sami pestro namiešať náplň podľa vlastného vkusu.

 Etymológia 
Názov pokrmu „palacinka“ sleduje stopy výpožičiek v niekoľkých jazykoch strednej a juhovýchodnej Európy. V rakúsko-bavorskej nemčine je slovo Palatschinke prevzaté z českého slova palačinka, to zase spolu so slovenským pochádza z maďarského palacsinta. Palacsinta pochádza z rumunského plăcintă (zákusok, koláč), ktorý pochádza z latinského slova placenta, kde znamenalo nielen plodové lôžko, ale aj plochý koláč.Kluge Etymologisches Wörterbuch der deutschen Sprache, 2003, Walter de Gruyter, s. ISBN 978-3-11-017473-1 Slovo placenta potom vychádza z gréckeho πλακύς, ktoré je príbuzné so slovanským ploský.

Palacinka je tiež názov vo väčšine ďalších slovanských jazykov (ukrajinčina, slovenčina – palacinka, slovinčina, bosniančina, bulharčina, macedónčina, chorvátčina, srbčina). V poľštine sa toto jedlo nazýva naleśnik, v rumunčine clătită. Vo východnej Európe je ale súbežne užívaný názov „bliny“ pre miestnu obdobu palaciniek.

 Referencie 

 Literatúra 


 Pozri aj 
 omeleta
 lievanec
 celestínske rezance
 crêpe
 bliny
 tortilla

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Tradičné recepty na palacinky

 Zdroj 


Kategória:Česká kuchyňa
Kategória:Rakúska kuchyňa
Kategória:Maďarská kuchyňa
Kategória:Slovenská kuchyňa
Kategória:Chorvátska kuchyňa
Kategória:Dezerty