Metón z Atén

Metón (Metón) bol grécky astronóm a matematik v 5. storočí pred Kr.Lucia Guerrini: Enciclopedia dell’Arte Antica, Classica e Orientale, Roma 1959, Treccani, Metóne 

Metón, syn Pausania (podľa Theofrasta žiak FainaTheofrastos, Historia Plantarum, 4.), bol aténsky astronóm, ktorý sa pokúsil uviesť do vzájomného súladu lunárny mesiac so solárnym rokom. Diodoros Sicílsky uvádza, že v roku, keď bol v Aténach archónom Apseudes (432 pred Kr.), Metón po štúdiu hviezd odhalil svoj devätnásťročný cyklus, ktorého začiatok bol stanovený na trinásty deň aténskeho mesiaca Skiroforión. Podľa Diodora hviezdy na nebesiach po počte týchto rokov dosiahli svoj návrat na to isté miesto a uzavreli tak okruh, ktorý sa nazýval Veľkým rokom. Tieto výpočty mal vraj Metón také presné, že dokonca ešte v jeho období väčší počet Grékov používal tento devätnásťročný cyklus.Diodoros, Bibliotheca historia, 12,36.

Tento tzv. Metónov cyklus bol v Aténach oficiálne prijatý v roku 432 pred Kr. Skladal sa z devätnástich rokov, rozdelených na dvanásť lunárnych alebo synodických (29.5306 dní) a sedem priestupných čiže 235 mesiacov alebo 6940 dní (125 plných mesiacov po 30 dňoch a 110 prázdnych po 29 dňochOttův slovník naučný, heslo Metón ).

Pretože sa vtedy rok všeobecne počítal na 365¼ dňa, tento cyklus bol o ¼ dňa dlhší, lebo
365¼ × 19 = 6939¾ dňa.

Dĺžka roku bola (125 × 30) + (110 × 29)19. = 365.263 dňa 

Dĺžka mesiaca bola (125 × 30) + (110 × 29)235. = 29.532 dňa

Metónov kalendárny systém neskôr vylepšili Kallippos a Hipparchos z Nikaie.

 Referencie a bibliografia 

Kategória:Astronómovia starovekého Grécka
Kategória:Matematici starovekého Grécka