Asópodóros z Argu

Asópodóros (Asópodóros) bol grécky sochár v 5. storočí pred Kr.Lucia Guerrini: Enciclopedia dell’Arte Antica, Classica e Orientale, Roma 1959, Treccani, Asopodoros      

Asópodóros, sochár (bronziar) z Argu, tvoril v prvých desaťročiach 5. stor. pred Kr. Známa je jeho signatúraInscriptiones Graecae, IvO 631  na jednom bloku z podstavca (na prvom bloku zľava), ktorý bol súčasťou základne zo súsošia (alebo niekoľkých sôch) objavenej pri juhovýchodnom rohu Diovho chrámu v Olympii. Táto základňa pôvodne pozostávala z troch vrstiev. Spodnú a strednú časť z tufu pokrýval podstavec z parského mramoru (z piatich blokov), 3,905 m dlhý, 0,32 m vysoký a 0,96 m široký. Podľa nápisov (dnes už značne poškodených), zaznamenaných na troch miestach prednej strany podstavca, bol kedysi základňou sochárskych diel, ktoré boli votívnymi darmi Diovi od istého Praxitela (v roku 485 pred Kr. zrejme spolu s Glaukom odišiel z Kamariny):
Πραξιτέλεˉς ἀνέθεˉκε Συρακόσιος τόδ’ ἄγαλμα καὶ Καμαριναῖος· πρόσθα <δ>ὲ Μαντινέαι Κρίνιος ℎυιὸς ἔναιεν ἐν Ἀρκαδίαι πολυμέˉλοˉ<ι>ℎεσλὸς ἐόˉν, καί ϝοι μνᾶμα τόδ’ ἐστ’ ἀρετᾶς. preklad: Praxiteles zo Syrakúz a Kamariny venoval túto agalmu (votívny dar, bola to hlavne socha zasvätená božstvu), bol synom Krinida z arkádskej Mantinenie bohatej na stáda, bol veľkorysý a táto (agama) je spomienkou na jeho významnosť
- epigram v starogréčtineInscriptiones Graecae, IvO 266 
Na pôvodných sochárskych prácach týchto diel spolu s Asópodórom pracovali aj sochári (bronziari) Atótos, Argeiadas a Athanodóros.Inscriptiones Graecae, IvO 630 Nápisy na podstavci sú datované do prelomu 6. a 5. stor. pred Kr., to aj preto, lebo Kamarina bola okolo roku 485 pred Kr. na rozkaz tyrana Gelóna zničená (nápisy sa teda museli vytesať ešte pred touto udalosťou).Herodotos, História, 7,156.

Staroveký rímsky historik Plínius uvádza, že Asópodóros bol žiakom sochárskeho majstra Polykleita, ktorý pôsobil počas 90. olympiády (t. j. v rokoch 420 až 416 pred Kr.Plínius, Naturalis Historia, 34, 49-50. Zrejme sa tu Plínius pomýlil, alebo tu ide o rovnomenného umelca, ktorý bol možno jeho potomkom.

 Referencie a bibliografia 


Kategória:Sochári starovekého Grécka