Čifte chamam (Plovdiv)

Čifte chamam (, doslova Dvojité kúpele),MIKOV, Ľubomir. Osmanska architektura i izkustvo v Bălgarija : Izbrani studii – TOM 1. Sofia : Akademično izdatelstvo "Prof. Marin DRINOV". 2012. 398 s. ISBN 9789543225040. S. 236 – 237. (po bulharsky)TRĂNKOVA, Dimana; GEORGIEV, Antoni; MATANOV, Prof. Hristo. Pătevaditel za Osmanska Bălgarija. Vtoro preraboteno i dopălneno izdanie. Sofia: Vagabond Media. 2012. 214 s. ISBN 9789549230666. S. 104. (po bulharsky)NIKOLOVA, Rumiana; GENOV, Nikolaj. 1000 stranici Bălgarija. Sofia : Siela Norma AD. 2013. 1010 s. ISBN 9789542813996. S. 429. (po bulharsky)newsart.netvisitplovdiv.com známe aj ako Čifte baňa (, doslova Dvojité kúpele),MIKOV, Ľubomir. Osmanska architektura i izkustvo v Bălgarija : Izbrani studii – TOM 1. Sofia : Akademično izdatelstvo "Prof. Marin DRINOV". 2012. 398 s. ISBN 9789543225040. S. 222. (po bulharsky)plovdivbg.inforezervaciq.comlostinplovdiv.commarica.bgurboapp.com alebo Baňa starinna (, doslova Staré kúpele) je jednoposchodová budova bývalých osmanských verejných kúpeľov v centrálnej časti mesta Plovdiv v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku. 

 Názov 
Výraz „čifte“ znamená v preklade z turečtiny „dvojitý“ a kúpele ho dostali z toho dôvodu, že boli rozdelené na dve – mužské a ženské – oddelenia. Výraz „chamam“ je turecký výraz, ktorý označuje budovu verejných kúpeľov.TRĂNKOVA, Dimana; GEORGIEV, Antoni; MATANOV, Prof. Hristo. Pătevaditel za Osmanska Bălgarija. Vtoro preraboteno i dopălneno izdanie. Sofia: Vagabond Media. 2012. 214 s. ISBN 9789549230666. S. 104. (po bulharsky)

V minulosti sa pre túto stavbu používal aj názov Čelebi kadija ().

 Poloha 
Budova bývalých kúpeľov sa nachádza v centrálnej časti mesta Plovdiv v blízkosti severného úpätia tzv. Trojpahorčia na križovatke bulváru „Šesti septemvri“ () a bulváru „Car Boris III – Obedinitel“ ().

 Dejiny a súčasnosť 
Podľa väčšiny zdrojov bola budova postavená v priebehu 16. storočia ako osmanské verejné mestské kúpele Existujú však aj názory, podľa ktorých bola budova postavená už v rokoch 1461 – 1479, pričom jej autorom bol Ismail bej. V priebehu svojej existencie budova prešla niekoľkými rekonštrukciami. Budova slúžila svojmu pôvodnému účelu – teda ako verejné kúpele – až do 80. rokov 20. storočia. 

V roku 1995 sa v budove po prvýkrát uskutočnila umelecká výstava. V roku 1999 bola budova čiastočne zreštaurovaná a po tejto rekonštrukcii začala oficiálne fungovať ako centrum súčasného umenia,MIKOV, Ľubomir. Osmanska architektura i izkustvo v Bălgarija : Izbrani studii – TOM 1. Sofia : Akademično izdatelstvo "Prof. Marin DRINOV". 2012. 398 s. ISBN 9789543225040. S. 256. (po bulharsky) ktoré je známe pod názvom Galerija na săvremenno izkustvo „Baňa starinna“ (, doslova Galéria súčasného umenia „Staré kúpele“), prípadne Zala za Săvremenno izkustvo „Baňa starinna“ (, doslova Sála pre súčasné umenie „Staré kúpele“). Budova je pod správou plovdivskej Mestskej umeleckej galérie. Každý rok v priebehu septembra sa toto centrum stáva dejiskom výstavy Sedmicata na săvremennoto izkustvo (, doslova Týždeň súčasného umenia), ktorá prebieha s podporou plovdivskej pobočky Goetheho inštitútu.

 Charakteristika 
Budova je kamenná, štvoruholníkového pôdorysu, pričom pri výstavbe boli použité kamene, ktoré už boli opracované a pochádzali z ruín rímskych budov ako aj hradieb z obdobia vlády Filipa II., ktoré sa nachádzali v okolí. Niektoré reliéfy a ornamenty pochádzajúce z obdobia antiky sú ešte aj dnes viditeľné na kameňoch vonkajšej fasády budovy. Múry budovy boli postavená technikou tzv. „bunkového murovania“, ktoré bolo typické napríklad pre byzantskú architektúru.MIKOV, Ľubomir. Osmanska architektura i izkustvo v Bălgarija : Izbrani studii – TOM 1. Sofia : Akademično izdatelstvo "Prof. Marin DRINOV". 2012. 398 s. ISBN 9789543225040. S. 239. (po bulharsky) Nad celou budovou sa nachádzajú kupoly, ktoré prostredníctvom v nich umiestnených otvorov zabezpečovali prístup svetla do budovy. Vrchol u hlavných kupol je zakončený lampášom, čo bol pomerne vzácny architektonický jav, ktorý sa zriedkavo vyskytoval u budov osmanských kúpeľov postavených v priebehu 16. storočia. Tento jav je zároveň jednou z hlavných indícií na základe, ktorých sa predpokladá, že plovdivský Čifte chamam bol postavený práve v tomto storočí. Budova je typicky osmanským typom moslimských verejných kúpeľov (ktoré boli stavané predovšetkým osmanskými a seldžuckými Turkami), ktoré sú charakteristické predovšetkým tým, že sa jedná dvojité (zdvojené) budovy (majú oddelenú mužskú a ženskú časť). Arabský typ moslimských verejných kúpeľov sa naopak obvykle vyznačoval spoločnými priestormi pre obidve pohlavia, ako aj väčšou podobnosťou kúpeľným budovám z obdobia antiky.MIKOV, Ľubomir. Osmanska architektura i izkustvo v Bălgarija : Izbrani studii – TOM 1. Sofia : Akademično izdatelstvo "Prof. Marin DRINOV". 2012. 398 s. ISBN 9789543225040. S. 213. (po bulharsky)

Vnútorné steny sú vyzdobené freskami, ktoré predstavujú florálne motívy a geometrické obrazce. V strede mužskej časti sa v minulosti nachádzala fontána kruhového pôdorysu, pričom jej základy sú dodnes viditeľné.  Mramorové kúpeľné nádrže sú dekorované reliéfmi, ktoré predstavujú predovšetkým rôzne mnoholisté ružice, geometrické a stalaktitické ornamenty, ako aj špecifické arabské ozdobné mreže vyskladané z trojuholníkovitých (ale aj iných geometrických) tvarov. Zaujímavú časť dekorácie budovy predstavujú aj kresby v oddelení bývalej mužskej šatne Čifte chamam, ktoré predstavujú rôzne obrazce vzniknuté predovšetkým pospájaním rôznych geometrických tvarov (ale vyskytujú sa aj florálne a iné motívy), pričom tieto obrazce boli nakreslené grafitom pravdepodobne niekedy na začiatku 20. storočia.MIKOV, Ľubomir. Osmanska architektura i izkustvo v Bălgarija : Izbrani studii – TOM 1. Sofia : Akademično izdatelstvo "Prof. Marin DRINOV". 2012. 398 s. ISBN 9789543225040. S. 245 – 247. (po bulharsky)

Spolu s kúpeľami boli v susedstve postavené aj ďalšie dve budovy. Jednalo sa o mešitu a tzv. „ťurbe“ (osmanský výraz pre hrobku určenú na uchovanie pozostatkov vyššieho náboženského, administratívneho alebo vojenského predstaviteľa). Tieto dve budovy boli zbúrané v priebehu roku 1914.  

 Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany 
Kategória: kultúrna pamiatka miestneho významu

Stavba bola vyhlásená za kultúrnu pamiatku zastupiteľstvom okresu Plovdiv.

 Zaujímavosti 
 Archeologické vykopávky v okolí odhalili, že v tesnej blízkosti budovy sa nachádzal v minulosti kresťanský chrám z obdobia ranného stredoveku z ktorého sa zachovala kamenná doska z oltára s vyobrazením leva a levice, ktorá je v súčasnosti v expozícii Mestského archeologického múzea.
 O budovu zažiadal úrad plovdivského muftiho, ktorý ju chcel získať do správy, toto však bolo zastupiteľstvom Plovdivu odmietnuté s tým, že je budova miestnou kultúrnou pamiatkou a ostane v správe mesta. V tejto veci prebehlo aj niekoľko súdnych sporov.
 Po rekonštrukcii na prelome 20. a 21. storočia sa budova stala prvou galériou venovanou súčasnému modernému umeniu na území Bulharska.
 Rekonštruovaná budova slúžiaca ako centrum pre súčasné moderné umenie, bola jednou z budov zahrnutých v programe pre kandidatúru Plovdivu na Európske hlavné mesto kultúry.
 V Plovdive (vtedajšom Filibe) sa v minulosti nachádzal väčší počet tureckých kúpeľov.MIKOV, Ľubomir. Osmanska architektura i izkustvo v Bălgarija : Izbrani studii – TOM 1. Sofia : Akademično izdatelstvo "Prof. Marin DRINOV". 2012. 398 s. ISBN 9789543225040. S. 218. (po bulharsky) V priebehu 17. storočia sa spomína osem a v roku 1874 dokonca až dvanásť budov verejných osmanských kúpeľov.
 Budova kúpeľov Čifte chamam bola vzhľadovo výrazne podobná inej plovdivskej osmanskej kúpeľnej budove - dnes už neexistujúcim kúpeľom Chiunkiar chamam ().

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Stavby v Plovdive
Kategória:Kultúrne pamiatky v Bulharsku
Kategória:Galérie v Bulharsku
Kategória:Kultúrne inštitúcie v Bulharsku
Kategória:Architektúra z 1479
Kategória:Osmanská architektúra v Bulharsku