Paiónios z Mendy

Paiónios () bol grécky sochár v 5. storočí pred Kr.Lucia Guerrini: Enciclopedia dell’Arte Antica, Classica e Orientale, Roma 1959, Treccani, Paionios - 1 

Paiónios, grécky sochár z Mendy, tvoril v poslednej tretine 5. storočia pred Kr. Nemeckí archeológovia v roku 1875 objavili v Olympii mramorovú sochu Niké, okrídlenej bohyne víťazstva, na trojuholníkovom stĺpe. Nápis ju pripisuje Paióniovi:náhľad|vľavo|450px

Μεσσάνιοι καὶ Ναυπάκτιοι ἀνέθεν Διὶ Ὀλυμπίωι δεκάταν ἀπὸ τῶμ πολεμίων. Παιώνιος ἐποίησε Μενδαῖος καὶ τἀκρωτήρια ποιῶν ἐπὶ τὸν ναὸν ἐνίκα. preklad:<span style="font-family:'Palatino Linotype'"> Messénčania a Naupaktončania venovali Diovi Olympskému z desiatku vojnovej koristi. Paiónios z Mendy zhotovil, on bol víťaz (v súťaži zhotovenia) v akrotérii na chráme.</span>
- text v starogréčtineInscriptiones Graecae,  IvO 259  Robin Osborne,
Cambridge University Press, 2007, Debating the Athenian Cultural Revolution  str. 162 

Pausanias si po zhliadnutí tohto diela do svojej cestovateľskej príručky zaznamenal: „Dórski Messénčania, prijímajúci kedysi od Aténčanov Naupaktos, venoval do Olympie sochu Niké na stĺpe, je to dielo mendského Paiónia a bolo zhotovené na pamiatku porazených nepriateľov, keď podľa môjho názoru bojovali s Akarňanmi a s Oiniadaičanmi. Sami Messénčania však tvrdia, že je to pamiatka vojenskej výpravy na Sfaktériu po boku Aténčanov a že nenapísali meno nepriateľa zo strachu pred Lakedaimončanmi (Sparťanmi), avšak naproti tomu sa Oiniadaičanov a Akarňanov báť nemuseli. “

Votívny dar sochy bohyne Niké bol venovaný na pamiatku víťazstva Aténčanov (a Messénčanov) proti Sparte pri Pyle v roku 425 pred Kr. (dobytý bol Pylos a priľahlý ostrov Sfaktéria). Túto sochu, kedysi umiestnenú na 9 m vysokom stĺpe, našli pred južným rohom Diovho chrámu. Dnes patrí medzi najvzácnejšie poklady olympijského múzea. 

Podľa Pausania bol Paiónios aj autorom výzdoby východného štítu Diovho chrámu v Olympii. Odborníci na základe jasne odlišného sochárskeho štýlu však oprávňujú o tom pochybovať a možno predpokladať, že Pausanias bol zle informovaný o svätyni, ktorá bola zhotovená šesť storočí pred jeho návštevou. 

 Referencie a bibliografia 



Kategória:Sochári starovekého Grécka