Grad (uhol)

Grad vyhláška 206/2000 Z.z.  (iné názvy: grádEISENREICH, Günther, SUBE, Ralf et al. Matematika: anglicko-nemecko-francúzsko-rusko- slovenský slovník (1-2). 1. vyd. Bratislava: Alfa, 1982. grád. In: Slovník súčasného slovenského jazyka A–G, H-L, M-N, 2006, 2011, 2015 dostupné online, gon , gón S. 22, stotinný/stotinový stupeň centigrád. In: Slovník cudzích slov (akademický), 2005. dostupné online; zriedkavo: stupeňsmernica Rady z 20. decembra 1979 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa meracích jednotiek a rušiaca smernicu 71/354/EHS - Príloha - Kapitola 1 - bod 2 , centigrád [v širšom zmysle]  ; nesprávne: gradián; značka: gon, staršie: g, g, C) je jednotka veľkosti rovinného uhla. 1 grad (gon) = 1/100 pravého uhla = 1/400 plného uhla = π/200 rad = 15,708 mrad = 0,9 stupňa. Delí sa na 10 decigradov (=decigonov), 100 centigradov (=centigonov, stotinových/stotinných minút), 1000 miligradov (=miligonov) a 10 000 decimiligradov (=decimiligonov, stotinových/stotinných sekúnd). Grad nepatrí do sústavy SI. Používa sa najmä v geodézii.Gon. In: Lexikon der Physik. [CD-ROM]  Heidelberg : Spektrum, Akad. Verl, c2000. ISBN 3-8274-0515-7.grad. In: Technický slovník naučný 3 GJ. Praha : Encyklopedický dům, 2002. ISBN 80-7335-080-7. S. 55.centezimální dělení; úhlová míra. In: Technický naučný slovník. Praha, Bratislava : SNTL, SVTL, 1962, 1964: A-F S. 260; T-Ž S. 192. V minulosti používaný aj v geológií.

Zdroje

Kategória:Jednotky uhlov