Javornícka brázda

Javornícka brázda je geomorfologická časť podcelku Nízke Javorníky v pohorí Javorníky. Rozprestiera sa v strednej časti pohoria a zaberá pás od Púchova po Kysucké Nové Mesto.

 Polohopis 
Územie sa nachádza v strednej časti pohoria Javorníky a zaberá pás takmer po celej jeho dĺžke. Leží v severozápadnej časti podcelku Nízke Javorníky a lemuje jeho severný okraj od Dohnian v údolí Bielej vody, po údolie Kysuce pri Kysuckom Novom Meste. Medzi významné sídla v tejto oblasti patrí Dolná Mariková, Papradno, Štiavnik, Kolárovice, Veľké Rovné, Dlhé Pole a Nesluša. Javornícka brázda susedí najmä s geomorfologickými časťami Javorníkov, konkrétne na severe Lazianska vrchovina, Javornícka a Rakovská hornatina (všetko časti Vysokých Javorníkov), na východe Ochodnická vrchovina a Kysucká kotlina, na juhovýchode Rovnianska a Púchovská vrchovina, patriace podcelku Nízke Javorníky. Západný okraj susedí s Vršatským predhorím (časť Vršatských bradiel), Hladkými vrchmi (časť Kobylináča) a malou časťou i s podcelkom Kýčerská hornatina (všetko súčasti Bielych Karpát). 

Centrálna časť Javorníkov patrí do povodia Váhu a práve prítoky tejto rieky odvodňujú toto rozsiahle územie. Medzi najvýznamnejšie patrí Biela voda, Marikovský potok, Papradnianka, Štiavnik, Petrovička, Rovnianka, Dlhopoľka a Neslušanka. Údoliami riek a potokov vedú cesty, obsluhujúce tu ležiace sídla, mnohé napojené na cestu II/507 (Púchov – Bytča – Žilina). Západným okrajom vedie cesta I/49 z Púchova na Moravu, z Bytče vedie rovnako na Moravu cesta I/10 a východným okrajom i cesta I/11 do Čadce. Medzi regionálne významné možno zaradiť aj cestu II/541 cez Veľké Rovné. Západným okrajom vedie dôležitá železničná trať Púchov – Horní Lideč, východným okrajom zasa trať Žilina – Ostrava.

 Chránené územia 
Táto časť pohoria leží na južnej hranici Chránenej krajinnej oblasti Kysuce. Do chránenej oblasti zasahuje malá časť centrálnej oblasti Javorníckej brázdy v okolí Veľkého Rovného a Kolárovíc. Osobitne chránené územia sa v tejto časti Javorníkov nenachádzajú.

 Turizmus 
Stredná časť Javorníkov je charakteristická brázdou s priečnymi údoliami, ktoré striedajú nevýrazné horské hrebene. Údolia sú pomerne husto osídlené a celá oblasť je typická lazmi. Z pohľadu turizmu ide o menej navštevovanú oblasť, ktorá slúži ako východisko výstupov na vyššie, vyliadkové vrchy. Okolie Veľkého Rovného a Dlhého Poľa je považované za kolísku drotárstva na Slovensku, ktoré tunajších majstrov preslávilo po celom svete. 

 Turistické chodníky 
 po  modrej značke: 
 z Nosíc cez Kúpele Nimnica a vrch Holiš () do Hornej Marikovej
 z Považskej Bystrice sedlom Klapy na Malý Javorník ()
 z Budatína do Sedla pod Grapou (napojenie na  Javornícku magistrálu)
 z Nesluše na rázc. Pod Jakubovským vrchom (napojenie na  Javornícku magistrálu)
 z Kysuckého Nového Mesta na Vrchrieku (napojenie na  Javornícku magistrálu)
 po  zelenej značke:
 zo Záriečia cez Hrebienok () do sedla Kýčera (napojenie na  do Hornej Marikovej)
 z Bytče cez Petrovice na rázc. Pod Čerenkou (napojenie na  Javornícku magistrálu)
 z Kolárovíc cez Veľké Rovné do Dlhého Poľa
 z Nesluše cez Ochodnicu na Chotárny kopec (, napojenie na  Javornícku magistrálu)
 po  žltej značke:
 z Papradna na rázc. v sedle Chrcholinec (napojenie na  na Malý Javorník)
 z rázc. Bielovci cez Dlhé Pole, Divinu a Rudinskú na rázc. Mičekovci nad Neslušou (napojenie na  na Vrchrieku)

 Referencie 

 Pozri aj 
 Nízke Javorníky
 Javorníky
 Geomorfologické členenie Slovenska

Kategória:Javorníky
Kategória:Brázdy na Slovensku
Kategória:Geomorfologické časti na Slovensku