Staryj Oskol

Staryj Oskol (rus. Старый Оскол) je mesto v centrálnom federálnom okruhu v Rusku. Je druhé najväčšie mesto v regióne a podľa sčítania obyvateľstva v roku 2017 malo 223 360 obyvateľov.Obyvateľstva ruskej Federácie pre obce na 1. január 2017

 História 
V roku 1593 bolo mesto pod názvom Oskol založené ako pevnosť na južných hraniciach Ruského cárstva (Muravská cesta). Mesto je pomenované po rieke Oskol, na ktorej brehoch sa nachádza. Väčšinu jej obyvateľov tvorili vojaci a roľníci. V roku 1617 bolo mesto vypálené Poliakmi a prestavané vojvodom M. Skuratovom. V rokoch 1625, 1642 a 1677 ho ohrozovali krymskí Tatári. V roku 1655 bolo mesto premenované na Staryj Oskol, nakoľko mesto Carev Aleksejev bolo premenované na Nový Oskol.СССР. Административно-территориальное деление союзных республик на 1 января 1980 года / Сост. В. А. Дударев, Н. А. Евсеева. — М.: Известия, 1980. — 702 с. — С. 101. Od 17. storočia je Staryj Oskol známy ako centrum Starooskolského ujezdu (okresu). V roku 1780 bol schválený erb Starého Oskolu.

Od 20. októbra 1721 do 1. septembra 1917 bolo súčasťou Ruskej Ríše, následne v roku 1918 bolo súčasťou ukrajinského štátu. Po porážke armády hajtmana P. Skoropadského prešlo mesto do rúk boľševikov a bolo pričlenené sovietskom Rusku. Od decembra 1922 bolo súčasťou Ruskej sovietskej federatívnej socialistickej republiky (ZSSR). Od roku 1928 - administratívne centrum Starooskolského rajónu (okresu), ktoré bolo súčasťou Centrálno-černozemnej oblasti. V roku 1954 sa mesto stalo súčasťou novovytvorenej Belgorodskej oblasti.

Koncom 60. a začiatkom 70. rokov 20. storočia sa stalo v súvislosti s aktívnym rozvojom ťažby železnej rudy v oblasti Kurskej magnetickej anomálie dôležitým centrom baníctva a hutníctva. Dnes je Staryj Oskol veľkým priemyselným centrom a dynamicky sa rozvíjajúcim mestom.

 Obyvateľstvo 
K 1. januáru 2017 bolo 91. najväčším mestom Ruskej Federácie.Obyvateľstvo Ruskej Federácie k 1. januáru 2018. Tabuľka "21. Obyvateľstvo miest a mestečiek v Spolkovej okresov a štátotvorné subjekty ruskej Federácie 1. januára 2018". Mesto je administratívnym centrom veľkej Centrálno-černozemnej aglomerácie. Aglomerácia Staryj Oskol - Gubkin má viac ako 410 000 obyvateľov.
 Rok        Obyvateľstvo17379000175010 990176317 715177028 917177925 009179121 599180124 300182141 595183719 973185010 000186027 774186920 000187511 272Rok        Obyvateľstvo1880507418899000189716 000191318 200192620 000193121 300193910 946195927 4741979114 9461990177 0002000213 8002010221 0852017223 360

 Podnebie 
Starý Oskol sa nachádza v miernom pásme s mierne studenými zimami so stabilnou snehovou pokrývkou. Leto je teplé, aj horúce (najmä v júli a v prvej polovici augusta). 

 Priemerná ročná teplota: +6,5 °C
 Priemerná rýchlosť vetra: 2-4 m/s
 Priemerná ročná relatívna vlhkosť vzduchu: 74%
 Priemerný počet zrážok: 500 - 600 mm.

 Administratívno-územné členenie mesta 
Mesto Starý Oskol sa administratívne člení na:

 Severovýchodný rajón
 Juhozápadný rajón
 Centrálny rajón
 Železničný rajón
 Kotelský rajón
 Hutnícky rajón

 Čestné názvy miest 

 Mesto vojenskej slávy - 5. mája 2011Dekrét Prezidenta ruskej Federácie z 5. mája 2011, № 588 "Na zadávanie mesta
 Mesto slávy práce
 Ekonomický kapitál Belgorodského regiónu
 Koruna Svätého Štefana - oficiálny názov Starého Oskola počas rokov okupácie cez druhú svetovú vojnu, v roku 1942.

 Električková doprava 

Električková doprava v Starom Oskole funguje od roku 1981. Spolu 3 linky jazdia na trati dlhej 61 km s rozchodom 1 524 mm.

 Partnerské mestá 
 okraj|23x23bod Salzgitter (Nemecko) (s 1987)
 okraj|23x23bod Asenovgrad (Bulharsko) (s 1989)
 okraj|23x23bod Mantija-Villpula (Fínsko) (s 1989)

 Referencie 

Kategória:Belgorodská oblasť
Kategória:Mestá v Rusku
Kategória:Staryj Oskol