Slivka trnková

Slivka trnkováČERVENKA, M. et al. Slovenské botanické názvoslovie. 1986. S. 377ČERVENKA, M., VOTAVOVÁ, B. Naše stromy a kry. Bratislava: Mladé letá, 1977, S. 162 (Poznámka: Toto je asi prvý výskyt názvu slivka trnková v slovenčine.) (iné názvy: trnka, staršie: trnka obyčajná; lat. Prunus spinosa) je opadavý ker (alebo malý strom) z čeľade ružovité (Rosaceae).

Je rozšírená skoro po celej Európe, rastie aj na severe Afriky a v Malej Ázii. Je naturalizovaná na Novom Zélande, v Tasmánii a na východe Severnej AmerikyRushforth, K (1999). Trees of Britain and Europe. Collins. ISBN 0-00-220013-9. Rastie v nížinách a pahorkatinách, na svahoch a suchých pôdach, kde obľubuje vápenné pôdy a slnečné stanoviská. Je mrazuvzdorná a odolná voči suchu a mestskému prostrediu 
 .

Tento opadavý ker dorastá do výšky 2 až 4 mRUŽEK, Ivan, BRISUDA, Jozef a NEVŘELOVÁ, Marta: Obrazový atlas drevín [CD]. Univerzita Komenského v Bratislave, Prírodoved. fakulta, 2015. 118 s. ISBN 978-80-223-4017-5. – Skriptá.  na stiahnutie  >> .PDF (53 MB). Má rozložitú a hustú korunu. Borka má černastú farbu. Konáre majú sivú farbu, sú hladké s hustými tŕňmi. Malé listy rastú po odkvitnutí, sú striedavé s listovou stopkou, eliptického tvaru s malými vrúbkami. Kvitne bielymi kvetmi od marca do apríla . Kvety majú priemer 1,5 cm a päť lupeňov. Kvety sú hermafrodické a opeľuje ich hmyz. Patrí medzi medonosné rastliny.

Trnka má malé plody - kôstkovice o veľkosti asi 10-15 mm. modrej až modročiernej farby a majú modrú voskovú vrstvu. Dužina zostáva zelená. Uprostred plodu je kôstka. Dužinu od nej nemožno oddeliť. Plody dozrievajú v októbri alebo v novembri. Majú trpkú až zvieravú chuť, po premrznutí sú chutnejšie.

 Ekológia 
Vďaka dlhým koreňom, ktoré tvoria mnoho výhonov a vysokej odolnosti voči nehostinným podmienkam trnka vyniká v obsadzovaní stanovíšť, z ktorých vytesňuje bylinnú vegetáciu. Trnka tak tvorí nepriepustné húštiny, plody sú v zimných mesiacoch zdrojom potravy pre vtáctvo. Na trnku je viazaný celý rad motýľov. Niektorí vtáci ju vyhľadávajú na hniezdenie. 

 Využitie 

 Najčastejšie sa využívajú plody, a to ako surovina na výrobu pálenky a ovocného vína, je možné ich použiť na dochutenie likérov, na výrobu lekvárov alebo džemov. Na priamu konzumáciu sú vhodné až po premrznutí, keď plod stráca svoju trpkosť. Tento efekt je možné dosiahnuť aj umelým zmrazením. V minulosti sa šťava z plodov používala na farbenie látok, tým po niekoľkonásobnom vypraní dávala svetlomodrú farbu. 

 Drevo trnky je veľmi tvrdé, má hnedočervené jadro a červenkastú biel. Je vhodné na sústruženie. Často sa používa na výrobu palíc.

 Kvety trnky pôsobia diureticky. Používa sa aj proti hnačkám a pri poruchách trávenia.

 Rastové vlastnosti trnky sú vhodné na spevnenie svahov, býva vysádzaná ako hranica na zadržiavanie dobytka, pred ktorým je chránená vďaka svojim ostrým tŕňom.

 V minulosti sa používala na vrúbľovanie ušľachtilých druhov sliviek, ale má veľké množstvo výmladkov.

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Prunus
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Kategória:Liečivé rastliny
Kategória:Ovocné kry