Medzibodrocké pláňavy

Medzibodrocké pláňavy sú geomorfologický podcelok Východoslovenskej roviny. Tvorí ju územie medzi riekou Latorica a hranicou s Maďarskom. Najvyšší vrch územia je Tarbucka, dosahujúca Zemplínske vrchy – Latorická rovina. Letná turistická mapa. 1 : 50 000. Harmanec: VKÚ, a. s.

 Vymedzenie 
Podcelok zaberá územie v južnej časti Východoslovenskej roviny. Východný okraj vymedzuje štátna hranica s Ukrajinou, južný hranica s Maďarskom. Severným smerom leží Latorická rovina, západným smerom nadväzuje Bodrocká rovina, oba podcelky Východoslovenskej roviny.

 Delenie 
Na území Medzibodrockých pláňav sa nachádzajú dve časti:
 Chlmecké pahorky
 Tarbucka

 Chránené územia 
Severná a západná časť územia zasahuje do Chránenej krajinnej oblasti Latorica, z maloplošných chránených území sa tu nachádzajú:
 Tarbucka – prírodná rezervácia
 Dlhé Tice – prírodná rezervácia
 Krátke Tice – prírodná rezervácia
 Veľké jazero – prírodná rezervácia
 Horešské lúky – prírodná rezervácia
 Poniklecová lúčka – prírodná rezervácia
 Boľské rašelinisko – prírodná rezervácia
 Biele jazero – prírodná rezervácia
 Tajba – národná prírodná rezervácia
 Veľký kopec – chránený areál

 Osídlenie 
Nerovnomerné rozloženie sídiel v tejto časti Východoslovenskej roviny spôsobuje striedanie stredne husto osídlených a pomerne pustých oblastí. Vo východnej časti ležia mestá Kráľovský Chlmec a Čierna nad Tisou.

 Doprava 
Centrálnou časťou prechádza zo Slovenského Nového Mesta k Čiernej nad Tisou cesta I/79, na ktorú sa v Kráľovskom Chlmci pripája cesta II/555 z Veľkých Kapušian. Južnou časťou vedie dôležitá železničná trať Košice – Čierna nad Tisou.

 Referencie 

Kategória:Geomorfologické podcelky na Slovensku
Kategória:Východoslovenská rovina