Skýcovská vrchovina

Skýcovská vrchovina je geomorfologickou časťou Rázdiela, podcelku pohoria Tribeč. Leží v strednej a južnej časti podcelku, v širšom okolí obce Skýcov.

 Polohopis 
Územie sa nachádza v severovýchodnej časti pohoria Tribeč a zaberá veľkú časť podcelku Rázdiel. V centrálnej časti vrchoviny sa nachádza Skýcov, na južnom okraji Hostie a na západnom Veľký Klíž. Na severe a východe susedia časti materského podcelku, Kolačnianska brázda a Veľkopoľská vrchovina, južne nadväzuje Lehotská planina (podcelok Pohronského Inovca) a Žitavská pahorkatina, patriaca do Podunajskej pahorkatiny. Západným smerom pokračuje pohorie podcelkom Veľký Tribeč, konkrétne geomorfologické časti Zlatnianske predhorie, Vysoký Tribeč a Hornonitrianske predhorie. Severnejšie klesá západný okraj do Tribečského podhoria, ktoré je súčasťou Podunajskej pahorkatiny. 

Severné a západné úbočia patria do povodia Nitry a jej prítokov, z ktorých najvýznamnejšie sú Drahožica a Vyčoma. Južne orientované oblasti sú súčasťou povodia rieky Žitava, do ktorej ústí Hostiansky potok, najvýznamnejší vodný tok tejto oblasti.

Centrálnou časťou vedie údolím Drahožice cez Veľké Uherce na Skýcov a ďalej údolím potoka Leveš do Topoľčianok cesta II/511, z ktorej v Skýcove odbočuje cesta do Bošian.

 Chránené územia 
Okrajové časti Skýcovskej vrchoviny patria do Chránenej krajinnej oblasti Ponitrie, centrálna oblasť je však z nej vyňatá. Osobitne chráneným územím je v severnej časti ležiaca prírodná rezervácia Dobrotínske skaly.

 Turizmus 
Turisticky atraktívne sú lokality v západnej časti, v blízkosti obce Veľký Klíž, ktorá je dlhodobo základňou turistov zo širokého okolia. Modro značený chodník vedie na Vrchhoru a Michalov vrch, častým cieľom výstupov je aj Veľký Vracov (609,1 m n. m.). Južnou časťou vrchoviny vedie cez Hrušovský hrad obľúbená Ponitrianska magistrála, smerujúca z Veľkého Tribča do Jedľových Kostolian. Okolie Skýcova je známou hubárskou oblasťou a v južnej časti je mimo Hrušovského hradu turisticky atraktívne (už mimo Skýcovskej vrchoviny ležiace) okolie Topoľčianok s kaštieľom, parkom a zvernicou.

 Vybrané vrcholy 
 Sokolec (vrch v Tribeči) ()
 Veľká Ostrá ()
 Lámaniny ()
 Veľký Vracov ()
 Michalov vrch ()

 Turistické trasy 
 po  červeno značenej Ponitrianskej magistrále z Veľkého Tribča cez Hrušovský hrad do Jedľových Kostolian 
 po  modro značenom chodníku z Brodzian cez Veľký Klíž a lokalitu Vrchhora, odkiaľ vedie odbočka na Michalov vrch (), na rázcestie Vojtechov
 po  zelenej trase:
 z Veľkých Uheriec okolo priehrady k prírodnej rezervácii Dobrotínske skaly
 zo sedla Rakyta cez Krásny vrch () a Skýcov na rázcestie Lúky pod Kruhom (napojenie na Ponitriansku magistrálu)
 z Topoľčianok na Hrušovský hrad

 Referencie 

 Pozri aj 
 Rázdiel
 Tribeč
 Geomorfologické členenie Slovenska

Kategória:Tribeč
Kategória:Vrchoviny na Slovensku
Kategória:Geomorfologické časti na Slovensku