Kapusta obyčajná ružičková

Kapusta obyčajná ružičková alebo ružičkový kel (lat. Brassica oleracea var. gemmifera; ďalšie názvy pozri nižšie) je taxón z druhu kapusta obyčajná.

Názvy 
Slovenské názvy sú: ružičkový kel, kel ružičkový, kapusta obyčajná ružičková, kapusta ružičková, ružičková kapustaHORECKÝ, M. Doteraz mi chýbajú naše rozhovory. In: Ján Lenčo 1933-
2012 Zborník z odborného seminára z cyklu Osobnosti Žiliny. 2017 dostupné online  S. 27, kapusta púčkovákapusta. In: Slovník slovenského jazyka, 1959-1968. dostupné online, púčková kapustaBREINER, P. Cudzie nechceme, svoje sme si zatiaľ rozkradli, ale… In: SME online 21. marca 2013 dostupné online, kel púčkovýKAYS, Stanley J.. Cultivated Vegetables of the World (A Multilingual Onomasticon). [s.l.] : Springer Science & Business Media, 2011. 828 s. ISBN 978-90-8686-720-2. S. 105-110., púčkový kelkel. In: Slovník slovenského jazyka, 1959-1968. dostupné online; zastarano: kapusta obyčajná pupencováKomisia pre botanickú terminológiu: Nomenklatúra československej kveteny III. In: Slovenské odborné názvoslovie, roč. II, 1954, č. 2 dostupné online S. 45, kapusta pupencová, pukovica, kel pupencovýŽivena: časopis pre kultúrne a ženské záujmy, ročník 20, 1930, S. 190, (kelové) šprosleBABILON, J., IVANOVÁ-ŠALINGOVÁ, M., ŠTUKOVÁ, Ľ. Prvá kuchárska kniha v slovenskej reči. Bratislava: Tatran, 1989 (pôvodne: 1870). Kapitola “Slovníček” dostupné online, kapusta pukonosná REUSS, G. Května Slovenska. Banská Štiavnica (Tiskem Františka Lorbera), 1853. S. 38.

Vedecké názvy sú: Brassica oleracea var. gemmifera, Brassica oleracea convar. gemmifera, Brassica oleracea skupina Gemmifera, Brassica oleracea Skupina GemmiferaBrassica oleracea. In: Pl@ntUse, dostupné online  a , prístup 11. 12. 2017, Brassica oleracea Skupina Brussels SproutsWIERSEMA, J. H., LEÓN, B.: World Economic Plants (A Standard Reference) . 2nd edition. Boca Raton: CRC Press, 2013. ISBN 978-1-4665-7681-0. S. 114, Brassica oleracea cv. group Brussels SproutsSIEMONSMA, J. S., PILUEK, K. (eds). Plant Resources of South-East Asia No. 8 - Vegetables. Wageningen: Pudoc Scientific Publishers, 1993. ISBN 978-90-220-1058-7, S. 108 dostupné online, Brassica oleracea subsp. oleracea convar. gemmiferaDOSTÁL, J., ČERVENKA, M. Veľký kľúč na určovanie vyšších rastlín. Bratislava: SPN, 1991. ISBN 80-08-00273-5. položka 647, Brassica oleracea convar. gemmifera var. gemmiferaHANELT, P., Institute of Plant Genetics and Crop Plant Research (eds.). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops (Except Ornamentals) 1. Berlin: Springer Verlag, 2001. ISBN 978-3-540-41017-1. S. 1443, Brassica oleracea ssp. capitata convar. gemmifera (var. gemmifera + var. polycephala)GLADIS, T., HAMMER, K. Die Brassica-oleracea-Gruppe. Lennenstadt: Verein zur Erhaltung der Nutzpflanzenvielfalt e. V. , 2003. SBN 3-9807551-0-X. S. 31-32. dostupné online: , Brassica oleracea ssp. capitata var. gemmiferaJÄGER, E. J. (ed.) et al. Rothmaler - Exkursionsflora von Deutschland - Krautige Zier- und Nutzpflanzen. Berlin: Springer-Verlag, 2007. ISBN 978-3-662-50419-2. S. 250, Brassica oleracea subsp. gemmiferaBREŽNEV, D. D. et al. Kuľturnaja flora SSSR – XI – Kapusta. Leningrad: Kolos, 1984. S. 41 , Brassica oleracea var. bullata subvar. gemmifera, Brassica gemmifera, Brassica oleracea convar. fruticosa var. gemmifera, Brassica oleracea convar. oleracea var. gemmiferaHELM, J.: Morphologisch-taxonomische Gliederung der Kultursippen von Brassica oleracea L. In: Die Kultupflanze. dec. 1963, roč. 11, s. 92-210 dostupné online, prístup 13. 12. 2017, Brassica oleracea gemmiferaDerwent Publications. Thesaurus of Agricultural Organisms: Pests, Weeds and Diseases. Volume One A to M. London: Chapman and Hall, 1990. ISBN 0-412-37290-8. S. 176, Brassica oleracea var. polycephala, Brassica oleracea subsp./var. gemmiferaRHODES, D.: Classification of Brassicas (HORT410 - Vegetable Crops, Department of Horticulture and Landscape Architecture - Purdue University), dostupné online: , dátum prístupu 13. 12. 2017 (a )

 Charakteristika 
Pestuje sa po celom svete. Významná je táto rastlina najmä v západnej a strednej Európe, Japonsku a severnej Amerike.

Charakteristickým znakom je fakt, že na stonke tejto rastliny najprv vyrastajú po bokoch (aj na vrchu) veľké od seba vzdialené listy s dlhými stopkami a následne v každom mieste stonky, kde sa začína stopka takéhoto listu (teda v tzv. pazuchách listov), vyrastie aj jedna malá viac-menej uzavretá 1 – 5 cm listová hlávka (vlastne púčik so zakrpatenou osou), nazývaná (listová) ružička. Okrem toho pri niektorých kultivaroch vzniká voľná veľká listová hlávka aj na vrchole stonky. Na jednej stonke je teda nakoniec popri klasických stonkových listoch aj veľký počet (25-55) listových ružičiek a prípadne aj jedna veľká kvázi-hlávka na vrchole. Kapusta obyčajná ružičková je dvojročná bylina; kvitne až na druhý rok, keď dosahuje výšku 80 cm až 1,2 m. Stonky sú mierne skrátené, častejšie predĺžené (v každom prípade nie až tak skrátené ako napr. pri hlávkovej kapuste), sú priame, tuho dužinaté, neskôr mierne drevnatejú, sú 2-5 mm hrubé. Stonkové listy majú oválne až lýrovité čepele, ktoré bývajú trochu pľuzgiernaté. Vegetačná doba je väčšinou 150 až 160 dní. Existujú formy, ktoré sú celé zelené, formy, ktoré sú celé fialovo červené, a formy, ktoré majú síce zelené čepele, ale fialovo červené stonky, stopky a žily listov. Z iného hľadiska sa rozlišujú skoré a neskoré formy. Konzumujú sa (v surovom alebo varenom stave) ružičky ako zelenina, ale rastlina (aj listy) slúži aj ako krmovina. Ružičky sú vhodné na zmrazovanie.kapusta růžičková. In: Zahradnický slovník naučný. Praha: Ústav zemědělských a potravinářských informací, 1997. ISBN 80-85120-62-3.STRÁNSKÁ, K. Atlas abc – Košťáloviny. In: ABC, roč. 34, č. 4, 1989

 Referencie 

Kategória:Kapustovité