Kapusta obyčajná kelová

Kapusta obyčajná kelová alebo hlávkový kel (lat. Brassica oleracea var. sabauda; iné názvy pozri nižšie) je taxón z druhu kapusta obyčajná.

Názvy 
Slovenské názvy sú: kapusta obyčajná kelová, kel hlávkový, hlávkový kel, kelkapustovité. In: kel. In: , kapusta kelová, kelová kapusta; zastarano: sladká kapusta, talianska kapusta, vlaštinaSál, F. L., Novotný, O. J. Lidová jména rostlin. 6. Křízaté. Cruciferae. In: Český lid IX - Časopis věnovaný studiu lidu českého v Čechách, na Moravě, ve Slezsku a na Slovensku. 1905, S. 375 (h ttp://tyfoza.no-ip.com/ceskylid/html/knihy/ceskylid14/texty/0193-0386.htm) (Pozn.: V texte je technický preklep Sin – v origináli je Sln (čiže Slovensko) – pozri ten istý text na Google Books, kde je to správne.), vlaš(č)ina, vlaš(s)ká kapustawlaščina; kel; kapusta. In: BERNOLÁK, Anton. Slowár Slowenskí Češko-Laťinsko-Ňemecko-Uherskí. dostupné online, kapusta bublinatá REUSS, G. Května Slovenska. Banská Štiavnica (Tiskem Františka Lorbera), 1853. S. 38 ; nevhodne príp. zastarano: savojská kapustaNARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 61/2014 z 24. januára 2014, ktorým sa menia prílohy II a III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí cyromazínu, fenpropidínu, formetanátu, oxamylu a tebukonazolu v alebo na určitých produktoch, savoyská kapustaVysvetlivky ku kombinovanej nomenklatúre Európskej únie, OJ C 76, 4.3.2015, p. 1–388 dostupné online, savojský kelkel. In: BERNOLÁK, Anton. Slowár Slowenskí Češko-Laťinsko-Ňemecko-Uherskí. dostupné online. O staršom alebo nárečovom tvare slova kel pozri kel.

Vedecké názvy sú:Brassica oleracea var. sabauda, Brassica oleracea convar. sabauda, Brassica oleracea skupina Sabauda, Brassica oleracea Skupina SabaudaBrassica oleracea. In: Pl@ntUse, dostupné online  a , prístup 11. 12. 2017, Brassica oleracea cv. group Savoy Headed Cabbage SIEMONSMA, J. S., PILUEK, K. (eds). Plant Resources of South-East Asia No. 8 - Vegetables. Wageningen: Pudoc Scientific Publishers, 1993. ISBN 978-90-220-1058-7, S. 108 dostupné online, Brassica oleracea Skupina Savoy CabbageWIERSEMA, J. H., LEÓN, B.: World Economic Plants (A Standard Reference). 2nd edition. Boca Raton: CRC Press, 2013. ISBN 978-1-4665-7681-0. S. 115, Brassica oleracea subsp. bullataDOSTÁL, J., ČERVENKA, M. Veľký kľúč na určovanie vyšších rastlín. Bratislava: SPN, 1991. ISBN 80-08-00273-5. položka 647, Brassica oleracea ssp. sabaudaGLADIS, T., HAMMER, K. Die Brassica-oleracea-Gruppe. Lennenstadt: Verein zur Erhaltung der Nutzpflanzenvielfalt e. V. , 2003. SBN 3-9807551-0-X. S. 29-30. dostupné online , Brassica oleracea var. bullataKohl. In: BASTIAN, H. Ullstein-Lexikon der Pflanzenwelt. Frankfurt: Ullstein, 1973. ISBN 3-550-16019-4. S. 235, Brassica oleracea var. bullata (okrem var. gemmifera)HANELT, P., Institute of Plant Genetics and Crop Plant Research (eds.). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops (Except Ornamentals) 1. Berlin: Springer Verlag, 2001. ISBN 978-3-540-41017-1. S. 1444, Brassica oleracea convar. bullata, Brassica oleracea subsp. oleracea convar. sabauda, Brassica oleracea convar. capitata var. sabauda, Brassica oleracea ssp. capitata (convar. capitata) var. sabaudaJÄGER, E. J. (ed.) et al. Rothmaler - Exkursionsflora von Deutschland - Krautige Zier- und Nutzpflanzen. Berlin: Springer-Verlag, 2007. ISBN 978-3-662-50419-2. S. 250, Brassica sabauda subsp. sabaudaBREŽNEV, D. D. et al. Kuľturnaja flora SSSR – XI – Kapusta. Leningrad: Kolos, 1984. S. 45, Brassica sabaudaVuľf, E. V., Malejev, O. F. Mirovyje resursy poleznych rastenij. 1969 dostupné online, Brassica oleracea sabauda, Brassica bullata, Brassica oleracea var. bullata subvar. sabauda, Brassica oleracea subs./var. capitata podskupina sabaudaRHODES, D.: Classification of Brassicas (HORT410 - Vegetable Crops, Department of Horticulture and Landscape Architecture - Purdue University), dostupné online: , dátum prístupu 13. 12. 2017 (a ), Brassica oleracea convar. oleracea var. sabaudaMALÝ, Ivan a kol. Polní zelinářství. Praha: Agrospoj, 1998. 196 s. ISBN 80-239-4232-8.

 Charakteristika 
Pestuje sa ako listová zelenina (listy hlávky sa jedia buď surové alebo varené). Ide o dvojročnú (na Slovensku jednoročnú) bylinu; v prvom roku sa tvorí hlávka, v druhom roku rastlina kvitne (v tom čase je okolo 70 cm vysoká). Stonka je zdužnatená a má na vrchole hlávku tvorenú voľne (ale u novších kultivarov aj pomerne pevne) nakopenými žltozelenými alebo modrozelenými listami so zvlnenými okrajmi a pľuzgierovito-priehlbinovitou listovou čepeľou (Pľuzgierovito-priehlibinovou listovou čepeľou sa hlávkový kel odlišuje od hlávkovej kapusty). Hlávkový kel vznikol skrížením bielej hlávkovej kapusty (Brassica oleracea var. capitata f. alba) s palmovým kelom (Brassica oleracea var. palmifolia). Niektoré kultivary hlávkového kelu majú na povrchu červenkasté listy, ale vnútri sú listy vždy zelené. Hlávkový kel sa pestuje v skorej, poloskorej alebo neskorej forme. Rastlina je veľmi náročná na hnojenie. Vegetačná doba je 130 až 170 dní.STRÁNSKÁ, K. Atlas abc – Košťáloviny. In: ABC, roč. 34, č. 4, 1989

Zloženie 
Hlavné zložky jedlej časti sú: voda (90 %), bielkoviny (3 %), sacharidy (2,4 %), balastné látky (1,5 %), minerálne látky (1,1 % – draslík, vápnik, horčík, sodík, zinok a železo) a tuky (0,4 %). Z vitamínov obsahuje vitamín B6, B2, B1, B9, karotén a vitamín C.Kohl. In: Lexikon der Biologie. [CD-ROM] München : Elsevier, Spektrum, Akad. Verl., 2005. ISBN 3-8274-0342-1.

 Poznámky 

Referencie

 Iné projekty 

Kategória:Kapustovité