Flegón z Trallu

Flegón (, ) bol grécky spisovateľ a historik v 2. storočí.Lucia Guerrini: Enciclopedia dell’Arte Antica, Classica e Orientale, Roma 1959, Treccani, Flegonte di Tralles 

 Biografia 
Z antických prameňov vieme o ňom len veľmi málo, len to, že pochádzal z maloázijského Trallu, niekoľko rokov prežil na Sicílii a že bol prepustencom rímskeho cisára Hadriána.

 Diela 
 Víťazi olympijských hier (Ολυμπιονικων καὶ χρονων συναγωγή) - je to jeho hlavné dielo, ktoré pozostávalo zo 16 kníh, boli v nich zhrnutí dovtedy známi olympijskí víťazi, a to od 1. až po 229. olympiádu (776137 pred Kr.).Suda, F, 527.  Z tohto diela sa zachovali len zlomky. Jedným z týchto fragmentov je aj zachovaný Flegónov zoznam olympijských víťazov z rokov 72 a 68 pred Kr. na papyruse Pap. Oxy. XVII 2082 objavenom v egyptskej archeologickej lokalite starovekého Oxyrhynchosu (bol publikovaný v roku 1927).Oxyrhynský papyrus XVII 2082   Flegón pri každej olympiáde zaznamenal aj nejakú udalosť. Bol to jeden zo systémov datovania, ktorý používali dejepisci v starovekom Grécku. Olympijské hry sa konali každé štyri roky. Prvý rok prvej olympiády (štvorročného obdobia) zodpovedal roku 776 pred Kr. Prvý (známy) zoznam olympijských víťazov zhotovil okolo roku 400 pred Kr. Hippias z Elidy, neskôr ho doplnil Aristoteles a o sto rokov Eratosthenes z Kyrény, do polovice 2. storočia ho potom doplnil Flegón.

O zázrakoch (Περὶ θαυμασίων) - toto najznámejšie paradoxografické dielo sa tešilo veľkej obľube. Písal v nej o monštruóznych zrodeniach, zmŕtvychvstaniach, o duchoch, hermafroditoch, kentauroch, siamských dvojčatách atď. Svoje príbehy datuje podľa rímskych konzulov a poskytuje k nim i zdroje.. Tento pozoruhodný text je najstarším spisom z oblasti senzacionizmu v západnej literatúre.William Hansen, 1997, Phlegon of Tralles' Book of Marvels  

O dlhovekých (Μακροβίοι) - dielo obsahujúce zoznam  Rimanov, ktorí sa dožili viac než 100 rokov. Fragmenty z tohto diela boli použité napr. v spisoch Plínia alebo Lukiana. -  o tomto Flegónovom spise sa zmienil aj Diogenes Laertios vo svojom diele Životopisy slávnych filozofov.

 Popis Sicílie (Εκφρασις Σικελίας) - jeho pobyt na Sicílii vyústil do topografickej práce popisujúcej ostrov (8 kníh). O tomto diele sa zmieňuje iba byzantský lexikón Suda..

 Hadriánov životopis (Βιος Αδριανου) - stratené dielo

 O sviatkoch v Ríme (Περὶ των παρὰ ̔Ρωμαίοις ἑορτων) - (3 knihy) stratené dielo

 O miestach v Ríme a ich menách (Περὶ των ἐν ̔Ρώμῃ τόπων καὶ ων ἐπικέκληνται ὀνομάτοων) - niektoré informácie z tohto písomného prameňa čerpal byzantský historik Zósimos.

Z písomných prác Flegóna čerpali informácie okrem iných aj kresťanskí historici Iulius Africanus, Órigenes alebo Hieronymus.

 Flegón a zatmenie Slnka počas Pašije 
Apoštol Matúš vo svojom evanjeliu zaznamenal, že sa počas umierania Ježiša na kríži udialo zemetrasenie. V evanjeliu od Lukáša je zase uvedené: „Bolo už asi šesť hodín; tu nastala tma po celej zemi až do deviatej hodiny, lebo sa Slnko zatmelo. Opona v chráme sa roztrhla napoly. V tom zvolal Ježiš mocným hlasom: Otče, do tvojich rúk porúčam svojho ducha! A keď to dopovedal, skonal.“ Tieto informácie sa snažil potvrdiť aj z mimo evanjelických zdrojov (medzi inými) kresťanský historik Eusebios z Kaisareie, ktorý sa oprel o Flegónov zázmam z 13. knihy víťazov olympijských hier, kde sa uvádza: „V 4. roku 202. olympiády bolo zatmenie Slnka omnoho väčšie než všetky skôr pozoro­vané a o 6. hodine dennej nastala noc taká, že i hviezdy na nebi sa ukázali; a veľké zemetrasenie, ktoré v Bitýnii vzniklo, zničilo väčšinu Nikaie.“Arnošt Dittrich, Stará Ďala, 1938, Státní observatoř, Úmrtní datum Ježíšovo, str. 141-142 

 Referencie a bibliografia 

Kategória:Historici starovekého Grécka
Kategória:Spisovatelia starovekého Grécka