Stobski piramidi

Stobski piramidi (, doslova Stobské pyramídy) sú prírodná pamiatka nachádzajúca sa v Kiustendilskej oblasti v juhozápadnom Bulharsku.KIRADŽIEV, Svetlin. Enciklopedičen geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Iztok-Zapad. 2013. 628 s. ISBN 6191521421. S. 527. (po bulharsky)RADUČEV, Živko. Rila : geografski rečnik. Sofia : Izdatelstvo "Nauka i izkuzstvo". 1984. 316 s. ISBN 9532622411. S. 253. (po bulharsky)MIČEV Nikolaj; MICHAJLOV, Cvetko; VAPCAROV, Ivan; KIRADŽIEV, Svetlin. Geografski rečnik na Bălgarija. Sofia : Izdatelstvo "Nauka i izkuzstvo". 1980. 564 s. ISBN 9532672611. S. 475. (po bulharsky)PAVLOVA, Ekaterina; BEZLOVA, Diľanka. Zaštiteni prirodni teritorii. Sofia : Izdatelska kăšta pri Lesotechničeski univerzitet. 2003. 208 s. ISBN 9548783835. S. 115 – 116. (po bulharsky)eea.government.bg

 Lokalizácia 
Nachádzajú sa v juhozápadnej časti pohoria Rila vo svahoch hrebeňa Klisurski rid (), ktorý sa nachádza medzi dolinami Grăčkovec () a Bukovec () na ľavom brehu rieky Rilska reka v katastri dediny Stob v okrese Kočerinovo v oblasti Kiustendil.

 Charakteristika 
Jedná sa o skalné útvary, kužeľovitého tvaru pripomínajúce pyramídy. Veľká časť z pyramíd je na vrchu zakončená veľkým kusom kameňa, tzv. čiapkou, čo útvarom následne dáva tvar podobný tzv. skalným hríbom. Farba pyramíd je obvykle tmavo žltá až červenkastá alebo hnedastá. Vytvorili sa v časti hrebeňa, ktorý je tvorený približne 40 metrov vysokou vrstvou nánosov z obdobia kvartéru. Pyramídy sú tak tvorené z hrubozrnných častíc farebných pieskovcov pospájaných sedimentom. Vznikli procesom erózie. Z dôvodu rôznorodého zloženia ako aj relatívne slabého spojenia jednotlivých základných materiálov sú pyramídy zachovalé v rôznych stupňoch vývoja. 

Pyramíd je niekoľko oddelených skupín, pričom každá zo skupín má svoj špecifický názov. Tie jednotlivým skupinám dali miestni obyvatelia, podľa toho čo im útvary pripomínali. Pomenovania jednotlivých skupín sú napríklad Kulite (, doslova Veže), Argačo (), Zăberite (, doslova Ostré skalné výbežky), Čukite (, doslova Kladivá), Samodivskite komini (, doslova Vílie komíny), Kuklite (, doslova Bábiky), Braťata (, doslova Bratia), alebo Svatovete (, doslova Svatovia), pričom skupina Svatovete je najznámejšia.

Stobski piramidi sú často vyhľadávaným turistickým objektom.

 Ochrana a predmet ochrany 
Kategória: prírodná pamiatka

Rozloha: 7,4 ha 

Za prírodnú pamiatku boli Stobski piramidi vyhlásené rozkazom Výboru pre lesy a lesný priemysel pri Rade ministrov ()http://eea.government.bg č. 378 zo dňa 5. 2. 1964. Rozkaz bol uverejnený v Štátnom vestníku č. 12 z roku 1966. Prírodná pamiatka bola vyhlásená na celkovej ploche približne 7,4 hektára. Dôvodom vyhlásenia prírodnej pamiatky Stobski piramidi je ochrana unikátnych skalných útvarov. Na území lokality je zakázané akékoľvek narušovanie skál, kopanie v zemi, zber kameňov, ale aj zber miestnej fauny, vstup priamo do lokalít skupín skalných útvarov a jaskýň ako aj výsadba akejkoľvek flóry. Lokalita je pod správou Regionálnej inšpekcie životného prostredia a vôd – Blagoevgrad (RIOSV – Blagoevgrad) ().

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Prírodné pamiatky v Bulharsku
Kategória:Skalné útvary v Bulharsku
Kategória:Rila
Kategória:Skalné mestá
Kategória:Kiustendil (oblasť)