Naturalizovaný druh

Naturalizovaný druh (iné názvy: zdomácnený druh, udomácnený druh; slovo …druh sa tu môže podľa kontextu nahradiť slovom …rastlina, …živočích, …organizmus a pod.) môže byť:
1. nepôvodný druh, ktorý sa na novom území bez pričinenia človeka (okrem prípadného prvotného premiestnenia človekom) dlhšiu dobu pravidelne rozmnožuje a veľa rokov udržiava RICHARDSON, D. M. et al. Naturalization and invasion of alien plants: concepts and definitions. Diversity and Distributions (2000) 6, str. 93 – 100  S. 112-114Einbürgerung. In: Lexikon der Geographie. [CD-ROMs] Heidelberg ; Berlin : Spektrum, Akad. Verl., 2002. ISBN 3-8274-0418-5.Einbürgerung. In: Lexikon der Biologie. [CD-ROM] München : Elsevier, Spektrum, Akad. Verl., 2005. ISBN 3-827-0342-1.
2. ako definícia č. 1, ale nepôvodný druh bol navyše introdukovaný v [botanicky] historickej dobe (toto je pôvodná definícia naturalizovaného druhu, jej autorom je Thellung - porov. nižšie)naturalizácia. In: Červenka 1968 citovaný in: Eliáš 2009Thellung, A.: Zur Terminologie der Adventiv- und Ruderalfloristik. In: Allgemeine Botanische Zeitschrift 24/25 (9-12), 1918/19, str. 36-42 dostupné online, S. 41
3. ako definícia č. 1, ale nepôvodný druh sa navyše rozmnožuje a udržiava na prirodzených a poloprirodzených stanovištiach
4. ako definícia č. 1, ale nepôvodný druh bol navyše na nové územie zavedený úmyselneScott 1966 citovaný in: Richardson 2000
5. druh zžitý s biotickým spoločenstvom, v ktorom sa predtým nevyskytovalnaturalizácia. In: Pyramída - životné prostredie a život na zemi 4. 1987, S. 152 (Poznámky: 1. Definícia je v texte explicitne odlíšená od definície č. 6. , 2.  Definícia je prebratá aj do Veľkého slovníka cudzích slov od Šalingovcov.)
6. (nepôvodný) druh úspešné prispôsobený novým podmienkam, novému prostrediu (v užšom zmysle s pomocou človeka)Gray 1967 citovaný in: Richardson 2000naturalizácia. In: Pyramída - životné prostredie a život na zemi 4. 1987, S. 152Lhotská 1987 citovaná in: Eliáš 2009HOLUB, J., JIRÁSEK, V. Slovníček fytogeografických termínů. In: Preslia, 69, 1971, str. 69-87 
7. synonymum výrazu invázny druh (primárne vo význame, že sa ďaleko šíri) (invázny druh podľa najbežnejšej definície je podtyp tu vyššie uvedenej definície č. 1)
8. synonymum výrazu nepôvodný druh
Proces (alebo miera) vzniku naturalizovaného druhu sa volá naturalizácia alebo zdomácnenie (zdomácňovanie) alebo udomácnenie (udomácňovanie). O výraze „stupeň naturalizácie“ pozri nižšie.

 Naturalizovaný druh podľa definície č. 1 a 2 (príp. 3 -4) 
Nepôvodný druh je naturalizovaný, keď má všetky vlastnosti divorastúceho domáceho druhu, t. j. rast a reprodukciu prirodzenými spôsobmi reprodukcie (napr. u rastlín: semená, cibule, hľuzy, podzemky…) bez priamej pomoci človeka, pravidelne a často sa vyskytuje na vhodných miestach a udržuje sa veľa rokov (vrátane rokov, v ktorých nastanú nezvyčajné klimatické javy).

Tento typ definície pôvodne pochádza od Thellunga zo začiatku 20. storočia (vyššie je označená ako definícia č. 2), ktorý ho uviedol len pre rastliny. Jeho vlastnými slovami znie nasledovne: Ako „úplne naturalizovaný“ alebo skrátene „naturalizovaný“ označujeme druh rastliny, ktorý bol v nejakej oblasti zavedený od „historickej“ epochy (historickej z hľadiska botanického preskúmania!) vedomým alebo neúmyselným sprostredkovaním človeka alebo aj neznámym faktorom, a ktorý sa následne vyskytuje so všetkým znakmi domácej rastliny tým, že sa bohato rozmnožuje prostredníctvom svojich prirodzených rozmnožovacích prostriedkov (plodmi a semenami alebo vegetatívne, v závislosti od životného zvyku daného druhu) bez priamej súčinnosti človeka, [a] ktorý sa v dôsledku toho s viac-menej veľkou pravidelnosťou vyskytuje na stanovištiach, ktoré mu konvenujú, a pretrval aj klimaticky abnormálne periódy.

 Naturalizovaný druh podľa definície č. 5  či 6 
Najmä v spojení „stupeň naturalizácie“ sa výraz naturalizácia v stredoeurópskej literatúre používa pomerne široko. Napríklad u rastlín (čiže nielen nepôvodných rastlín) sa podľa stupňa naturalizácie rozlišujú:
 domáce rastliny (idiochorofyty)
efemerofyty (divé krátko sa udržiavajúce nepôvodné rastliny)
agriofyty (divé dlho sa udržiavajúce nepôvodné rastliny rastúce na prirodzených stanovištiach)
epekofyty (divé dlho sa udržiavajúce nepôvodné rastliny rastúce na antropogénnych stanovištiach)
ergaziofyty (kultúrne nepôvodné rastliny)
Z týchto typov rastlín sú úplne naturalizované resp. naturalizované v pravom slova zmysle (t. j. podľa definície č. 1 a 2) len agriofyty a epekofyty. ESER, Uta. Der Naturschutz und das Fremde (Ökologische und normative Grundlagen der Umweltethik). [s.l.] : Campus Verlag, 1999. 266 s. ISBN 978-3-593-36250-2. S. 67-69Thellung, A.: Zur Terminologie der Adventiv- und Ruderalfloristik. In: Allgemeine Botanische Zeitschrift 24/25 (9-12), 1918/19, str. 36-42 dostupné online, S. 39-41

 Referencie 

 Pozri aj 
invázny druh
nepôvodný druh

Kategória:Ekológia