Jasná Hora

Kláštor Jasná Hora (poľ. Jasna Góra) je kláštor, ktorý náleží kresťanskému rádu pavlínov v poľskom meste Čenstochová. Zároveň ide o to najvýznamnejšie pútnické miesto na území terajšieho Poľska. Jeho význam ďaleko presahuje poľské hranice. Ročne toto mesto a kláštor navštívi približne 5 miliónov pútnikov jednak z územia Poľska ale aj zo zahraničia.

náhľad|Kláštorný komplex v Jasnej Hore.|411x411bod
 Dejiny a prvopočiatky stavby 
V kláštornej Bazilike nájdenia svätého Kríža a Nanebovzatia Panny Márie sa nachádza slávna ikona Panny Márie Čenstochovskej, ktorej mnohí veriaci pripisujú zázračné vlastnosti.

Autorstvo ikony je podľa tradície pripisované svätému Lukášovi ako evanjelistovi, ktorý ju mal namaľovať počas života Panny Márie podľa jej skutočnej podoby na doske stola, ktorý mala Svätá rodina vo svojom domčeku v meste Nazaret. 

Pravdepodobne však ide o byzantskú ikonu z obdobia raného stredoveku. Podľa historických prameňov bola v 12. storočí privezená z Konštantínopolu na územie Kyjevskej Rusi. Tam sa však o sto rokov ocitla v majetku haličského kniežaťa Leva Daniloviča. Ten ju dal umiestniť do pravoslávneho kláštore v Belze. Tam sa ikony začiatkom 14. storočia zmocnili Poliaci. Do Čenstochovej bola ikona privezená roku 1384 počas panovania kniežaťa Vladislava Opolčíka. V tom istom čase bolo pôvodné modré rúcho Matky Božej na ikone ozdobené zlatými hviezdami a ľaliami. Symbolika ľalií zrejme bola zvolená z toho dôvodu, že v tých časoch vládla na území Poľska dynastia Anjouovcov, pričom práve oni mali ľalie v rodovom erbe.vľavo|náhľad|Ikona Panny Márie Čenstochovskej.

 V ohni vojny 
Bližšie informácie v hlavnom článku: Obliehanie Jasnej Hory 

Roku 1430 bol kláštor na Jasnej Hore spustošený v priebehu husitskej spanilej jazdy za účasti volyňského kniežaťa Fjodora Ostrožského a poľského šľachtica Jána Kuropatwyho z Łańcuchowa. Ikona bola vtedy silne poškodená a musela byť starostlivo zreštaurovaná. Pamiatkou na túto udalosť sú škrabance na tvári Matky Božej, ktoré mohla zanechať vojenská šabľa.

Viacero veriacich prisudzuje Panne Márie Čenstochovej podiel na záchrane kláštora a celého územia vtedajšieho Poľsko-litovského kráľovstva. V dňoch 19. novembra až 27. decembra roku 1655, došlo k vojenskému útoku zo strany švédskej armády na kláštor. Vojenská posádka v sile takmer 250 vojenských obrancov odrazila ozbrojené útoky proti takmer tri a pol tisícovej armáde Švédskeho impéria. Tejto bitke, hoci z vojenského hľadiska málo významnej, poľská tradícia pripisuje mimoriadny význam, pretože zákerný útok na národnú svätyňu, ktorej bola predtým prisľúbená nedotknuteľnosť, rozzúril poľské obyvateľstvo. Dôsledkom toho vznikla ozbrojená obrana, vedená poľským vojvodcom Stefanom Czarnieckim, ktorú švédska armáda nedokázala zlomiť. Po vojenskej porážke švédskej armády bola Matka Božia Čenstochovská za účasti poľsko-litovského kráľa Jana II. Kazimíra vo Ľvove korunovaná kráľovnou a ochrankyňou Poľska.

náhľad|Vojenská obrana Kláštora Jasná Hora poľskými vojakmi proti švédskej armáde (19. november až 27. december 1655). |389x389bod

 Pozri aj 
 Druhá severská vojna  
 Protihabsburské stavovské povstanie Juraja II. Rákociho 
 Obliehanie Jasnej Hory
 Ján II. Kazimír 

 Iné projekty 

 Zdroj 

Kategória:Čenstochová
Kategória:Kláštory v Poľsku
Kategória:Katolícke pútnické miesta