Naukydes z Argosu

Naukydes alebo Naukydés () bol grécky sochár z prelomu 5. a 4. storočia pred Kr.Archeologický ústav CSAV v Akademii, nakl. CSAV, 1860, Památky archaeologické, str. 104

Naukydes, syn Mothóna z Argosu, (alebo Patroklea, uvádza ho nápis objavený v OlympiiDie Inschriften von Olympia [IvO], IvO 159 ) bol žiak sochárskeho majstra Polykleita. Tvoril približne v 2. polovici 5.Plínius Starší, Naturalis Historia, 34,50. a na začiatku 4. storočia pred Kr. Medzi jeho žiakov patrili sikyónsky Alypos a mladší Polykleitos z Argosu (Polykleitos je uvedený aj ako jeho brat, ale nie je známe, kto bol tento PolykleitosPausanias, Description of Greece, 2, 22, 7., poznámky 48). Zo starovekých autorov nám o ňom a jeho dielach uvádzajú správy najmä Pausanias a Plínius Starší.Aloys Ludwig HIRT, Die Geschichte der bildenden Künste bei den Alten, str. 182

Naukydes vytvoril slávnu chryselefantinovú (zo zlata a slonoviny) sochu bohyne Héby, ktorá sa nachádzala v chráme bohyne Héry (Héraion bol vzdialený  na juhovýchod od Mykén, zachovali sa z neho značné zrúcaniny). Ďalšími jeho dielami boli bronzová socha Hekaty v Argose, Hermes,Plínius Starší, Naturalis Historia, 34,80. Diskoforos, socha obetníka barana, podobizeň lyrickej poetky Érinny a zhotovil aj niekoľko sôch olympijských víťazov. 

Bola to napr. socha Euklea, vnuka slávneho olympionika Diagora z Rodosu (Euklovo olympijské víťazstvo datujú na koniec 5. storočia pred Kr., podstavec jeho sochy s čiastočne zachovaným nápisom objavili vo východnej stene byzantského chrámu v Olympii). Sochy Cheimóna, víťaza v zápasení na olympijských hrách v roku 448 pred Kr., a to jedna v Olympii, druhá podľa Pausania dopravená v rímskom období z Argosu do svätyne Eirény v Ríme a socha zápasníka Baukida z Troizény, olympijského víťaza v roku 400 pred Kr.

Čo sa týka jeho zachovalých diel, pripisuje sa mu len niekoľko sôch, aj to len v rímskych kópiach. Jednou z nich je Diskoforos v Musée du Louvre.R. HOFF, F. QUEYREL, E. PERRIN-SAMINADAYAR (a cura di) Osanna Edizioni, Eikones, str. 262 Musée du Louvre&f=false 

Podľa niektorých historikov tu ide o dvoch rovnomenných umelcov, jedného z polovice piateho storočia pred Kr., ktorý patril do Polykleitovej rodiny a druhého z prvej polovice štvrtého storočia pred Kr. Evelina Borea, Carlo Gasparri
Ed. de Luca, 2000, L'idea del bello, str. 190 

 Referencie a bibliografia 


 Iné projekty 



Kategória:Sochári starovekého Grécka