Kel kučeravý (sabellica)

Kel kučeravý (lat. Brassica oleracea var. sabellica; ďalšie názvy pozri nižšie) je taxón z druhu kapusta obyčajná.

Brassica oleracea var. sabellica v širšom zmysle zahŕňa aj taxón Brassica oleracea var. selenisia. Nasledujúci text sa vzťahuje len na taxón Brassica oleracea var. sabellica nezahŕňajúci selenisia.

 Názvy 
Slovenské názvy sú: kel kučeravýkapustovité. In: Pyramída. s. 1826.Brassica oleracea Sabellica Group. In: Pl@ntUse, dostupné online , prístup 11. 12. 2017GLADIS, T., HAMMER, K. Die Brassica-oleracea-Gruppe. Lennenstadt: Verein zur Erhaltung der Nutzpflanzenvielfalt e. V. , 2003. SBN 3-9807551-0-X. dostupné online  S. 26SLAVÍK, B., HEJNÝ, S., ŠTĚPÁNKOVÁ, J. (eds.). Květena České republiky. Praha: Academia. 1988, ISBN 80-200-0256-1. S. 214, kučeravý kel (Poznámka: Doklad len pre slovenskú podobu názvu, nie pre jeho priradenie k sabellica – porov. poznámku pod čiarou v článku listový kel.), kapusta obyčajná kučeravá, kel kadernatýCultivated Vegetables of the World (A Multilingual Onomasticon). Wageningen: Wageningen Academic Publishers, 2011. ISBN 978-90-8686-164-4. S. 110 (Poznámka: Doklad len pre slovenskú podobu názvu, nie pre priradenie ku sabellica), kučeravá kapustaSmernica Rady zo 6. decembra 1972, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice zo 14. júna 1966 o obchodovaní s osivom repy, osivom krmovín, osivom obilnín, sadivom zemiakov, smernica z 30. júna 1969 o obchodovaní s osivom olejnín a priadnych rastlín a smernice z 29. septembra 1970 o obchodovaní s osivom zeleniny a o spoločnom katalógu odrôd druhov poľnohospodárskych plodín dostupné online (Poznámka: Doklad len pre slovenskú podobu názvu, nie pre priradenie ku sabellica), kapusta kučeraváVysvetlivky ku kombinovanej nomenklatúrE Európskej únie (2011/C 137/01) dostupné online (Poznámka: Doklad len pre slovenskú podobu názvu, nie pre priradenie k sabellica), zimný kel/zimná kapusta Kohl. In: BASTIAN, H. Ullstein-Lexikon der Pflanzenwelt. Frankfurt: Ullstein, 1973. ISBN 3-550-16019-4. S. 235KOLEK, J. et al. Nemecko-slovenský pôdohospodársky slovník. Bratislava: Príroda, 1971. S. 88 a (najmä ak má zelenú farbu aj) zelená kapusta/zelený kel/kel zelenýŠTVRTECKÝ, Ľ. Gastronomický slovník. Verba, 2001. ISBN 80-901177-3-2. S. 40kel. In: BERNOLÁK, Anton. Slowár Slowenskí Češko-Laťinsko-Ňemecko-Uherskí. dostupné onlineREHM, G. Multilingual Dictionary of Agronomic Plants. Springer Science+Business Media. 1994.ISBN 978-94-010-4421-9. S. 34<ref>VILMORIN-ANDRIEUX. Les plantes potagères. Vilmorin-Andrieux & Cie,1883 dostupné online</ref>. Anton Bernolák vo svojom Slowári uvádzal dnešný taxón Brassica oleracea var. sabellica rozdelený na tri časti: svetlý kel [svetlý znamenalo vtedy modrý/načervenastý kel (nem. Braunkohl) + zelený kel (nem. Grünkohl) + strapačka/strapatá kapusta/čipkovatá kapusta/kučeravá kapusta (nem. Krauskohl)heslá kapusta a kel. In: BERNOLÁK, Anton. Slowár Slowenskí Češko-Laťinsko-Ňemecko-Uherskí. dostupné online. Bernolákovi však nebolo celkom jasné, o čo presne ide, keďže uvádza tri rôzne latinské názvy pre strapačku (Brassica apiana, Brassica crispa a Brassica sabellica), z ktorých Brassica apiana podľa iných zdrojov označuje asi skôr dnešný taxón Brassica oleracea var. selenisia, kým Brassica crispa naopak označuje výslovne len dnešný taxón Brasica oleracea var. sabellica (porov. nižšie), ktorý má ale Bernolák v hesle kel už pokrytý pojmami svetlý kel a zelený kel. Výraz strapačka používal aj Ján Babilon vo svojej prvej slovenskej kuchárskej knihe z roku 1870; Ivanová-Šalingová vo vysvetlivkách k tejto knihe z roku 1989 preložila výraz strapačka ako “kel kučeravý” (bez uvedenia vedeckého názvu a teda bez upresnenia významu)BABILON, J., IVANOVÁ-ŠALINGOVÁ, M., ŠTUKOVÁ, Ľ. Prvá kuchárska kniha v slovenskej reči. Bratislava: Tatran, 1989 (pôvodne: 1870). Kapitola “Slovníček” dostupné online. Výraz strapačka uvádzal aj Andrej Kralovanský (1795) ako slovenský ekvivalent latinského názvu Brassica laciniata strapačka. In:  (Poznámka: Na začiatku hesla je uvedený chybný latinský názov (viridis), prebratý z knihy Flóra Slovenska - pozri pozn. pod čiarou v článku listový kel), ktorému dnes zhruba zodpovedajú taxóny Brassica oleracea var. sabellica + Brassica oleracea var. selenisia.

Vedecké názvy sú: Brassica oleracea var. sabellicaJÄGER, E. J. (ed.) et al. Rothmaler - Exkursionsflora von Deutschland - Krautige Zier- und Nutzpflanzen. Berlin: Springer-Verlag, 2007. ISBN 978-3-662-50419-2. S. 250, Brassica oleracea Skupina Sabellica, Brassica oleracea ssp. capitata (convar. acephala) var. sabellica, Brassica oleracea var. acephala subvar. laciniata f. sabellicaHANELT, P., Institute of Plant Genetics and Crop Plant Research (eds.). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops (Except Ornamentals) 1. Berlin: Springer Verlag, 2001. ISBN 978-3-540-41017-1. S. 1443, Brassica oleracea var. aloides, Brassica oleracea var. acephala crispaHEGI, G. Illustrierte Flora von Mitteleuropa, IV. Band, 1. Hälfte. Dicotyledones (II. Teil). 1. vydanie. Mníchov: J. F. Lehmanns Verlag. 1919, S. 246 dostupné online, Brassica oleracea var. crispa, Brassica oleracea var. acephala svar. laciniata f. crispa, Brassica oleracea subsp. acephala var. viridis subvar. laciniata f. crispakadeřávek. In: Zahradnický slovník naučný. Praha: Ústav zemědělských a potravinářských informací, 1997. ISBN 80-85120-62-3., Brassica oleracea convar. oleracea var. acephala f. crispa, *Brassica oleracea var. fimbriata, *Brassica fimbriata, *Brassica oleracea fimbriataDerwent Publications. Thesaurus of Agricultural Organisms: Pests, Weeds and Diseases. Volume One A to M. London: Chapman and Hall, 1990. ISBN 0-412-37290-8. (*O taxóne fimbriata pozri poznámku pod čiarou v článku kapusta obyčajná.)

 Charakteristika Brassica oleracea var. sabellica (bez selenisia) 
Je to dvojročná rastlina, kvitne až v druhom roku (vegetačná doba je približne 250 dní). Stonka je nezhrubnutá (pri vyšších formách prípadne mierne zhrubnutá, ale menej zhrubnutá než pri Brassica oleracea var. medullosa) a na konci vegetačného obdobia býva drevnatá; jej dĺžka siaha od silno skrátenej po predĺženú. Listy netvoria hlávku. Okraj listov je silno či slabo kučeravý a vlnitý a často zúbkovaný (na rozdiel od Brassica oleracea var. viridis, kde je hladký alebo mierne vlnitý, nekučeravý). Listová čepeľ je ohnutá od stredu nahor (na rozdiel od Brassica oleracea var. viridis, kde nie je ohnutá). Existujú zelené, fialové (červené), biele a strakaté formy. V dôsledku drevnatenia rastlina dobre znáša nízke teploty (až do -17 °C). V minulosti to bola veľmi dôležitá zelenina, dnes už sa pestuje málo. Používa sa aj ako krmovina a ako okrasná rastlina (ako okrasná rastlina sa však používa najmä príbuzná Brassica oleracea var. selenisia).GLADIS, T., HAMMER, K. Die Brassica-oleracea-Gruppe. Lennenstadt: Verein zur Erhaltung der Nutzpflanzenvielfalt e. V. , 2003. SBN 3-9807551-0-X. dostupné online  S. 27, 35STRÁNSKÁ, K. Atlas abc – Krmné košťáloviny. In: ABC, roč. 34, č. 6, 1989

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Kapustovité