Vyhlásenie k deportáciám židov zo Slovenska (október 1987)

Vyhlásenie k deportáciám židov zo Slovenska je dokument, ktorý podpísalo 24 osôb, zväčša disidentov, z ktorých viacerí boli katolícki aktivisti. Adresovali ho ako prejav "ľútosti a odprosenia" za deportácie Židov počas vojny židovskej náboženskej obci a židovským spoluobčanom na Slovensku. Bolo zverejnené v októbri 1987, malo však dosah aj mimo Slovenska.

 Príprava a zverejnenie 
Ján Čarnogurský v ankete časopisu Kritika & KontextKritika&Kontext, Časopis roč. IV., 1999, č. 1, s. 21 – 22. http://kritika.sk/pdf/1_99/2.pdf  priznal, že myšlienka Vyhlásenia vznikla v rozhovoroch s Borisom Lazarom, ktorý mu dal prečítať strojopis dizertačnej práce Ivana Kamenca na túto tému. Vyhlásenie bolo kolektívnym dielom. Hlavnými autormi podľa Mikloška boli Korec, Čarnogurský a Jablonický. Hudobný skladateľ Roman Berger, si dodnes myslí, že Vyhlásenie napísali Čarnogurský s Tatarkom.

Text vyšiel v domácom samizdate Náboženstvo a súčasnosť, dôležitejšie však bolo jeho publikovanie v zahraničí. Anton Hlinka prečítal Vyhlásenie na zhromaždení bývalých väzňov koncentračného tábora Mauthausen. Text dokumentu potom odvysielali Slobodná Európa i Hlas Ameriky, vyšiel v slovenskej i českej emigrantskej tlači. Vyhlásenie vyšlo aj v takmer všetkých izraelských novinách. (Komunistická tlač písala o koncentračnom tábora Dachau a prítomnosti biskupa Dominika Kalandu.POKORNÝ, Ľuboš. Opožděná lítost a co se za ní skrývá. Rudé právo. 1987-11-24, roč. 1987, čís. 276, s. 3. Dostupné online [cit. 2021-09-06])

Inšpiráciu tohto vyhlásenia možno hľadať aj v exulantskom vyhlásení Rady slobodného Československa, Stála konferencia slovenských demokratických exulantov z roku 1984, ktoré je napísané v slovenčine a tiež deklaruje ľútosť a hanbu.

 Signatári (s povolaniami a titulmi z roku 1987) 
 Dominik Tatarka, spisovateľ
 Ján Chryzostom Korec, katolícky biskup bez št. súhlasu
 Hana Ponická, spisovateľka
 Martin M. Šimečka, spisovateľ
 Jozef Jablonický, historik
 Vladimír Jukl, matematik
 František Mikloško, matematik
 Helena Gondová, úradníčka
 Ján Čarnogurský, právnik
 nár. umelec Vincent Hložník, akad. maliar
 Ján Langoš, výskumný pracovník
 Jozef Hlinický, architekt
 Daniel Fischer, akad. maliar
 Eva Trizuljaková, akad. maliarka
 Marek Huba, akad. sochár
 Roman Berger, hud. skladatel'
 Ladislav Čarný, akad. maliar
 univ. prof. Vladimír Haviar, kardiológ
 Milan Bočkay, akad. maliar
 nár. umelec Milan Rúfus, básnik
 Miro Bázlik, hud. skladateľ
 nár. umelec Eugen Suchoň, hud. skladateľ
 Alojz Gabaj, robotník
 Katarína Lazarová, spisovateľka

 Reakcie 
 Koncom novembra 1987 uverejnili ústredné stranícke denníky Rude právo a Pravda článok Oneskorená ľútosť a čo sa za ňou skrýva, podpísaný pseudonymom Ľuboš POKORNÝ, ktorý tvrdil, že ide o provokáciu a signatári sú spolčení s ideovými nepriateľmi socialistického zriadenia v zahraničí... podľa všetkého naleteli agitátorom, ktorí sa im predstavili ako zástupcovia Slovenského zväzu protifašistických bojovníkov.
 Zrejme pod tlakom politickej vrchnosti vydali stanovisko k vyhláseniu aj vtedajší predstavitelia Ústredného zväzu židovských náboženských obcí, ktoré obsahovalo: „Odmietame pseudopatetické a štvavé vyhlásenie malej skupiny občanov, ktorých cieľom je narušiť pokoj a harmonické spolunažívanie občanov židovského vierovyznania s ostatnými občanmi v našom štáte,“ 
 Z listu signatárom Vyhlásenia k deportáciám Židovských občanov zo Slovenska z Tel Avivu z feb. 1990 vyplýva, že "reakciou tunajších občanov československého pôvodu bolo obnovenie Spoločnosti priateľstva Izrael - Československo".

 Obsah a interpretácia 
Rada slobodného Československa vydala podobné vyhlásenie (k tragédii občanov židovského vierovyznania za druhej svetovej vojny) 14. apríla 1984  (o tri roky skôr), v ktorom sa uvádza:...nacisti z Čiech a Moravy vyviezli 67 tisíc a zo Slovenska, kde ľudácky totalitný režim vydal drastické protižidovské zákony, bolo vyvezené vyše 57 tisíc občanov židovského vierovyznania do nacistických koncentrákov smrti. Prevažná väčšina ich tam zahynula. ... demokratickí Česi a Slováci nemali nič spoločné s týmto ohavným zločinom. Odmietame tiež tézu niektorých inonárodných politických kruhov, že celý slovenský národ nesie zodpovednosť za túto tragédiu, lebo za druhej svetovej vojny podľahol fašizmu. Pokiaľ vo vyhlásení z roku 1984 je explicitne uvedený ľudácky totalitný režim, vo vyhlásení z roku 1987 nie je uvedený:sa stali uprostred druhej svetovej vojny .. Deportácie a ďalšie protižidovské opatrenia boli v slovenských rukách. Ponechávame historikom spravodlivé posúdenie celkovej absurdnej medzinárodnej situácie tých čias, v ktorej sa všeobecne ustupovalo pred násilím a v ktorej existovali neslýchané tlaky, čo obmedzovali priestor celkom slobodného konania. Aj keď hovorca ÚZ ŽNO hodnotil Vyhlásenie pozitívne ako dobre myslený akt, upozorňuje, že už v roku 1987 bolo jasné, že sa niektorí signatári "politicky artikulujú a že vykazujú sympatie k Slovenskému štátu rokov 19391945."... chceli odprosiť v mene nášho svedomia, v mene ľudskosti a kresťanskí signatári i v mene náboženskej viery ...Čo vtedajšia Pravda hodnotila ako "provokáciu pohrobkov slovenského klérofašistického režimu a ideovodiverzných centrál.“

 Vyhlásenie 1990 
Pred Vianocami 1990 prijala Národná rada pod predsedníctvom Františka Mikloška Vyhlásenie k deportáciám Židov zo Slovenska, ktorého text sformuloval poslanec Anton Hykisch a prečítala poslankyňa Zuzana Mistríková. Všetci poslanci prejavili súhlas tým, že povstali z miest.

 Referencie 

 Pozri aj 

 Vyhlásenie Rady slobodného Československa k tragédii občanov židovského vierovyznania za druhej svetovej vojny zo 14. 04. 1984

 Zdroje 
 Slovenské dokumenty k semináři Česko-slovenské vztahy Rok 1989 na dohled – Rok 1989 na dohľad, Liberec 20.--21. 8. 2009 http://khi.fp.tul.cz/attachments/094_00-Slovenske-dokumenty.pdf  (citované tri nasledovné zdroje)
 KOREC Chryzostom Ján: Slová pre život. Svedectvá doby (1969 : 1989). Bratislava: LÚČ 2005, s. 108 – 111. Druhé, doplnené vydanie
 ČARNOGURSKÝ Ján: Videné od Dunaja. Bratislava: Kalligram 1997, s. 122 – 124
 Kritika&Kontext, Časopis roč. IV., 1999, č. 1, s. 21 – 22. http://kritika.sk/pdf/1_99/2.pdf 
 Vladimír Jancura: Vyhlásenie dvadsiatich štyroch zmenilo pohľad na Slovensko, Pravda 19.10.2017 https://zurnal.pravda.sk/neznama-historia/clanok/445197-vyhlasenie-dvadsiatich-styroch-zmenilo-pohlad-na-slovensko/ https://ipravda.sk/res/2017/10/17/thumbs/vyhlasenie_01-nestandard1.pnghttps://ipravda.sk/res/2017/10/17/thumbs/podpisy_01-nestandard1.png


Kategória:1987 v Česko-Slovensku
Kategória:Židia na Slovensku
Kategória:Holokaust na Slovensku