Středolabská tabule

Středolabská tabule je český geomorfologický celok nachádzajúci sa v južnej časti oblasti Stredočeskej tabule. Zaberá časti krajov Stredočeského, Úsťanského, Pardubického, Královéhradeckého, Vysočiny a Prahy.

 Poloha a sídla 
Územie celku sa rozkladá zhruba medzi mestami Mělník a Kralupy nad Vltavou na severozápade, Lysá nad Labem na severe, Kopidlno na severovýchode, Chlumec nad Cidlinou na východe, Kutná Hora a Golčův Jeníkov na juhovýchode, Kostelec nad Černými lesy na juhu a Praha na juhozápade. Úplne vnútri sa z väčších miest nachádzajú Neratovice, Brandýs nad Labem-Stará Boleslav, Čelákovice, Český Brod, Nymburk, Poděbrady, Kolín, Čáslav a Milovice.

 Charakteristika územia 
Územie má ráz plochej pahorkatiny, tvorenej horninami vrchnej kriedy a miestami ich odkrytého kryštalinického, proterozoického a permského podložia. Predstavuje erózne až štruktúrne denudačný a akumulačný reliéf plošinného, kotlinného a plocho pahorkatinového rázu so zarovnanými povrchmi, uzlami, riečnymi terasami, údolnými nivami
a tvarmi na sprašiach a viatych pieskoch. Rozkladá sa v širokom pruhu pri strednom toku Labe, dolnom toku Vltavy a pri ďalších labských prítokoch (napr. Výrovka, Doubrava, Mrlina, Cidlina).

 Geomorfologické členenie 
Celok Středolabská tabule (podľa značenia Jaromíra Demka VIB-3) sa geomorfologicky člení na päť podcelkov: Nymburská kotlina (VIB-3A) v centre a na východe, Čáslavská kotlina (VIB-3B) na juhovýchode, Mělnická kotlina (VIB-3C) na severozápade, Mrlinská tabule (VIB-3D) na severovýchode a Českobrodská tabule (VIB-3E) na juhu a západe. Tabuľa susedí s celkami Dolnooharská tabule na severozápade, Jizerská tabule a Jičínská pahorkatina na severe, Východolabská tabule na východe, Železné hory a Hornosázavská pahorkatina na juhovýchode, Benešovská pahorkatina na juhu a Pražská plošina na juhozápade.

Kompletné geomorfologické členenie celej Středolabskej tabule uvádza nasledujúca tabuľka:

 Významné vrcholy 
 Dílce (366 m), Českobrodská tabule
 U Písku (341 m), Čáslavská kotlina
 Vinný vrch (311 m), Českobrodská tabule
 Bambousek (306 m), Čáslavská kotlina
 Oškobrh (285 m), Nymburská kotlina
 Ostrá hůrka (278 m), Mrlinská tabule
 Báň (272 m), Mrlinská tabule
 Chotuc (254 m), Mrlinská tabule
 Dřínov (247 m), Mělnická kotlina
 Přerovská hůra (237 m), Nymburská kotlina
 Cecemín (238 m), Mělnická kotlina
 Břístevská hůra (233 m), Českobrodská tabule
 Semická hůra (231 m), Nymburská kotlina

Najvyšším bodom celku je vrstevnica (400 m) v Českobrodskej tabuli, pri hranici s Benešovskou pahorkatinou.

 Fotogaléria 

 Referencie 

 Pozri aj 
 Geomorfologické členenie Česka
 Zoznam geomorfologických celkov v Česku

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Geomorfologické mapa na Mapy.nature.cz (J. Demek et al. 2006)

 Zdroj 


Kategória:Středočeská tabule
Kategória:Geomorfologické celky v Česku
Kategória:Tabule v Česku
Kategória:Geografia Stredočeského kraja
Kategória:Geografia Pardubického kraja
Kategória:Geografia Královohradeckého kraja
Kategória:Geografia Úsťanského kraja
Kategória:Geografia Kraja Vysočina
Kategória:Geografia Prahy