Salmo (rod)

Salmo (lat.) je rod z čeľade lososovité. Známe druhy z tohto rodu sú losos atlantický a pstruh morský.
Slovenské rodové meno druhov z tohto rodu je v súčasnosti jednak losos pre druh Salmo salar a jednak pstruh pre ostatné druhy. Staršie mali u niektorých autorov všetky druhy slovenské rodové meno losos (napr. losos pstruhovitý sa dnes volá pstruh morský).

 Charakteristika 
Ako pôvodné druhy sa vyskytujú v severovýchodnej Severnej Amerike, v severnom Atlantiku, Európe (a blízkom okolí) a európskej Arktíde.NELSON, Joseph S. et al.: Fishes of the Worlds. 5th edition. Hoboken: John Wiley & Sons, 2016. ISBN 9781118342336. s. 247.

Patria sem jednak morské sťahovavé (čiže andromné) druhy,  t.j. ryby z mora, ktoré sa na rozmnožovanie sťahujú do sladkých vôd, napr. losos obyčajný a morská forma pstruha morského, a jednak stálosladkovodné druhy, napr. Salmo letnica, Salmo marmoratus, Salmo ischchan atď.pstruhy. In: Pyramída. s. 4845.

 Druhy na Slovensku 
Na Slovensku sa vyskytujú druhy pstruh morský (Salmo trutta v novšom zmysle) a pstruh čiernomorský (Salmo labrax), v minulosti aj losos atlantický (Salmo salar); podľa niektorých názorov sa však pstruh čiernomorský (Salmo labrax) dnes už na Slovensku nevyskytuje, lebo všade bol introdukovaný pstruh morský (Salmo trutta v novšom zmysle).KOŠČO, J. et al. "Ichtyológia II: Učebné texty k elektronickému kurzu Ichtyológia II". Prešov: Prešovská univerzita v Prešove (PULIB), 2015. ISBN 978-80-555-1240-2. s. 53 dostupné onlineHOLČÍK, J., HENSEL, K. Ichtyologícká príručka.  Účelová publikácia Slovenského rybárskeho zväzu. Bratislava: Obzor, 1972. s. 90. Podľa staršej systematiky sa na Slovensku vyskytoval aj pstruh dúhový, ktorý sa dnes ale zaraďuje do rodu Oncorhynchus. O pstruhovi potočnom a jazernom pozri nižšie.

 Systematika 
Nelson (2016) uvádza, že sa rod delí na „asi 41 druhov“ (pričom zvláštne okrajové postavenie v systéme majú druhy Salmo (podrod: Acantholingua) ohridanus, Salmo (podrod: Salmothymus) obtusirostris a Salmo (podrod: Platysalmo) platycephalus). Podobne na stránkach Fishbase v súčasnosti (nov. 2016) rozlišujú 48 recentných druhov, konkrétne: :
Salmo abanticus Tortonese, 1954
Salmo akairos Delling & Doadrio, 2005
Salmo aphelios Kottelat, 1997
Salmo balcanicus (Karaman, 1927)
Salmo carpio Linnaeus, 1758
Salmo caspius Kessler, 1877 – po slovensky možno spadá pod názov pstruh pontokaspický – pozri poznámku k pstruhovi čiernomorskému
Salmo cenerinus Nardo, 1847
Salmo cettii Rafinesque, 1810
Salmo ciscaucasicus Dorofeeva, 1967
Salmo coruhensis Turan, Kottelat & Engin, 2010
Salmo dentex (Heckel, 1851)
Salmo euphrataeus Turan, Kottelat & Engin, 2014
Salmo ezenami Berg, 1948
Salmo farioides Karaman, 1938
Salmo ferox Jardine, 1835
Salmo fibreni Zerunian & Gandolfi, 1990
Salmo chilo Turan, Kottelat & Engin, 2012
Salmo ischchan Kessler, 1877
Salmo kottelati Turan, Dogan, Kaya & Kanyilmaz, 2014
Salmo labecula Turan, Kottelat & Engin, 2012
pstruh čiernomorskýANDREJI, J. Variabilita reastu vreckového plôdika pstruha potočného (Salmo trutta morpha fario Linnaeus, 1758).... In: Acta fytotechnica et zootechnica 3/2012, s. 65-68. s. 65/pstruh pontický /losos černomorský HORECKÝ, Ján: Základy slovenskej terminológie. Bratislava: Vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 1956, s. 113 /pstruh pontokaspický   (Salmo labrax) Pallas, 1814 – o delení na jazerné, potočné a prípadne morské formy porovnaj nižšie Poznámku
Salmo letnica (Karaman, 1924)
Salmo lourosensis Delling, 2011
Salmo lumi Poljakov, Filipi, Basho & Hysenaj, 1958
Salmo macedonicus (Karaman, 1924)
Salmo macrostigma (Duméril, 1858)
Salmo marmoratus Cuvier, 1829
Salmo montenigrinus (Karaman, 1933)
Salmo multipunctata Doadrio, Perea & Yahyaoui, 2015
Salmo nigripinnis Günther, 1866
Salmo obtusirostris (Heckel, 1851)  - v minulosti často zaraďované ako samostatný rod SalmothymusNELSON, Joseph S.: Fishes of the Worlds. 4th edition. Hoboken: John Wiley & Sons, 2006. ISBN 978-0-471-25031-9. s. 202.> 
Salmo ohridanus Steindachner, 1892 – v minulosti často zaraďované ako samostatný rod Acantholingua alebo (spolus so S. obtusirostris) do rodu Salmothymus
Salmo okumusi Turan, Kottelat & Engin, 2014
Salmo opimus Turan, Kottelat & Engin, 2012
Salmo pallaryi Pellegrin, 1924
Salmo pelagonicus Karaman, 1938
Salmo peristericus Karaman, 1938
Salmo platycephalus Behnke, 1968 
Salmo rhodanensis Fowler, 1974
Salmo rizeensis Turan, Kottelat & Engin, 2010
losos atlantickýBURNIE, D. et al.: Zviera. Bratislava: Ikar, 2002. ISBN 80-551-0375-5. s. 498 / losos obyčajný lososovité. In: Pyramída. s. 2672.  (Salmo salar Linnaeus, 1758)
Salmo schiefermuelleri Bloch, 1784
Salmo stomachicus Günther, 1866
Salmo taleri (Karaman, 1933)
Salmo tigridis Turan, Kottelat & Bekta, 2011
pstruh morský v širšom zmysleKREJČA, J. a KORBEL, L. (eds.) et al.: Veľká kniha živočíchov. 3. nezmenené vyd. Bratislava: Príroda a. s., 1997. ISBN 80-07-00990-6 [1. vydanie malo názov: Z našej prírody - Živočíchy] s. 204./pstruh obyčajný lososovité. In: BETINA, Vladimír et al. Malá encyklopédia biológie. Bratislava: Obzor, 1975. s. 276/losos pstruhovitýpstruh. In: Encyklopédia Slovenska 4. zväzok NQ. Bratislava: Veda, 1980. s. 585 /pstruh v užšom zmysle /zriedkavo: pstruh potočný v širšom zmysle . S. 225KOŠČO, J. et al. "Ichtyológia II: Učebné texty k elektronickému kurzu Ichtyológia II". Prešov: Prešovská univerzita v Prešove (PULIB), 2015. ISBN 978-80-555-1240-2. s. 53 (nejasne) dostupné onlinePstruh obecný  (text je kópia knihy Dyk, V.: Naše ryby.) (Salmo trutta, staršie: Trutta trutta)– a) Delenie geografické: Delenie na poddruhy nie je ustálené, uvádza sa napr. pstruh morský atlantický/pstruh atlantický (Salmo trutta trutta, Salmo trutta v užšom zmysle) a Salmo trutta aralensis. Alternatívne (najmä staršie) sa veľa z vyššie uvedených samostatných druhov (napr. Salmo labrax) klasifikuje ako ďalšie poddruhy druhu Salmo trutta (napr. Salmo trutta labrax) – k tomu pozri aj nižšie. , b) Delenie podľa prostredia (Ekologické delenie): pozri nižšie Poznámku
Salmo visovacensis Taler, 1950
Salmo zrmanjaensis Karaman, 1938 
Z dôvodu veľkej príbuznosti väčšiny z vyššie uvedených druhov sa tieto často zvyknú združovať ako „komplex druhov Salmo trutta“ JONSSON, B., JONSSON, N. "Ecology of Atlantic Salmon and Brown Trout". Dordrecht atď.: Springer, 2011. ISBN 978-94-007-1188-4. s. 35. Napríklad Pustovrh et al. (2014) rozlišujú v rode Salmo tieto taxóny: druh Salmo salar, komplex druhov Salmo trutta, druh Salmo marmoratus, druh Salmo obtusirostris a druh Salmo ohridanus.PUSTOVRH, G. et al.: Molecular phylogeny of Salmo of the western Balkans, based upon multiple nuclear loci. Genetics Selection Evolution, 2014, 46:7 dostupné online

Alternatívne (skôr staršie) sa všetky druhy z vyššie uvedeného zoznamu 48 druhov grupujú do väčších druhov (t.j. predovšetkým je obyčajne komplex druhov Salmo trutta klasifikovaný ako jeden druh Salmo trutta). Napr.: 
Jonsson a Jonsson (2011) uznávajú pre rod Salmo dva isté druhy (Salmo salar a Salmo trutta) a ako možné (teda sporné) druhy uvádzajú  Salmo marmoratus, Salmo carpio, Salmo labrax, Salmo caspius, Salmo ischchan, Salmo ohridanus (Acantholingua ohridana) a Salmo obtusirostris (Salmothymus obtusirostris). Delenie rodu Salmo na desiatky druhov považujú výslovne na nesprávne. JONSSON, B., JONSSON, N. "Ecology of Atlantic Salmon and Brown Trout". Dordrecht atď.: Springer, 2011. ISBN 978-94-007-1188-4. s. 34-40
Webb et al. (2007) výslovne uvádza, že rod Salmo má len 2 druhy Salmo salar a Salmo truttaVERSPOOR, E. et al. (eds). The Atlantic Salmon: Genetics, Conservation and Management. Oxford etc.: Blackwell Publishing, 2007. s. 21
Nelson (2006) uvádza, že sa rod Salmo delí na  „okolo 5 druhov“ (konkrétne z nich ale uvádza len Salmo salar a Salmo trutta). Acantholingua (1 druh) a Salmothymus (=Platysalmo; 2 druhy) tvoria samostatné rody popri rode SalmoNELSON, Joseph S.: Fishes of the Worlds. 4th edition. Hoboken: John Wiley & Sons, 2006. ISBN 978-0-471-25031-9. s. 202-203.. Vo vydaní z roku 2016 však zmenil názor tak na počet druhov rodu Salmo, ako aj na zaradenie rodov Acantholingua a Salmothymus (pozri vyššie). 
Sokolov et al. (1989) uvádza (ak vylúčime druhy, ktoré sú dnes presunuté do rodu Oncorhynchus – k tomu pozri nižšie) tieto druhy rodu Salmo: Salmo salar, Salmo trutta, Salmo letnica, Salmo ischchan a Salmo platycephalus; okrem toho sú 2 druhy zaradené ako rod Salmothymus: Salmothymus obtusirostris a Salmothymus ochridianus).SOKOLOV, V. E. (ed). Pjatijazyčnyj slovar nazvanij životnych: Ryby. Moskva: Russkij jazyk. 1989. s. 1349
Pyramída (1983) uvádza (ak vylúčime druhy, ktoré sú dnes presunuté do rodu Oncorhynchus – k tomu pozri nižšie ) tieto druhy rodu Salmo: Salmo salar, Salmo trutta, Salmo letnica, Salmo carpio, Salmo marmoratus, Salmo ischchan a Salmo oxianus. Ako poddruhy druhu Salmo trutta sú uvedené: Salmo trutta trutta (pstruh morský atlantický), Salmo trutta labrax (pstruh morský pontický), Salmo trutta macrostigma, Salmo trutta caspius, Salmo trutta ciscaucasicus a Salmo trutta aralensis.
 Masarykův slovník naučný (1931), Ottův slovník naučný (1903), Brehm (1884) a Linné (1758): pozri nižšie

Do roku 1989 sa do rodu Salmo zaraďovali aj tzv. tichomorské pstruhy, teda tie druhy, ktoré dnes zaraďujeme do rodu Oncorhynchus a zároveň majú slovenské rodové meno pstruh (a teda nemajú slovenské rodové meno losos). Z vedeckého hľadiska ide o (parafyletický) podrod Parasalmo (nazývaný aj Rhabdofario). Na rozdiel od pstruhov, ktoré dnes stále ešte zaraďujeme do rodu Salmo (pozri napr. vyššie uvedený zoznam 48 druhov), podrod Parasalmo je pôvodne z povodia Tichého (teda nie Atlantického) oceánu. Na Slovensku sa z tejto skupiny vyskytuje ako introdukovaný druh pstruh dúhový (Oncorhynchus mykiss, staršie: Salmo mykiss). Alternatívne sa však taxón Rhabdofario (Parasalmo) pred rokom 1989 zaraďoval ako samostatný  rod (alebo ako dva rody Rhabdofario a Parasalmo). Treba tiež poznamenať, že spojenie tichomorských pstruhov s tichomorskými lososmi (teda dnešným podrodom Oncorhynchus) do jedného taxónu navrhol už v roku 1914 Regan, ale návrh bol dlho ignorovaný.SMITH, G. R., STEARLEY, R. F.: The Classification and Scientific Names of Rainbow and Cutthroat Trouts. Fisheries, vol 14, 1989, issue 1 NELSON, Joseph S.: Fishes of the Worlds. 4th edition. Hoboken: John Wiley & Sons, 2006. ISBN 978-0-471-25031-9. s. 203., konkrétne:  s. 4-5

Ešte staršie sa do rodu Salmo zaraďovali aj dnešné rody sivoň (Salvelinus) a hlavátka (Hucho), teda prakticky celá dnešná podčeľaď lososoblížne (Salmoninae)  Salmo, siveň, Hucho, lososovité.  In: Masarykův slovník naučný: lidová encyklopedie všeobecných vědomostí , díl 1-7. Praha: Československý kompas, 1925-1933. Hucho, Salmo, siveň In: Masarykův slovník naučný: lidová encyklopedie všeobecných vědomostí , díl 1-7. Praha: Československý kompas, 1925-1933. BREHM, A.: Brehms Thierleben. Allgemeine Kunde des Thierreichs, Achter Band, Dritte Abtheilung: Kriechthiere, Lurche und Fische, Zweiter Band: Fische. Leipzig: Verlag des Bibliographischen Instituts, 1884., s. 223-224  . U Linného 1758 do rodu Salmo patrili okrem sivoňov a hlavátok aj aj ostatné rody z dnešnej čeľade lososovité (sih, lipeň), ďalej rod koruška, synodus a niektoré rody z čeľade charaxotvaré. Linnaeus 1758 in:  s. 2

Niektorí autori mali v minulosti dosť odlišné delenie rodu Salmo. Napr.:
Významný česko-slovenský ichtyológ Václav Dyk z praktického hľadiska ešte po 2. svetovej vojne rozlišoval dva „kmene“ (česko-slovenského) pstruha obyčajného (ktorým myslí v tomto kontexte len potočné formy): „kmen pstruhů horských“  a „kmen pstruhů mimohorských“, pričom hranica ich výskytu je určená nadmorskou výškou, presnejšie je tam, kde sa vodné toky menia z divokých stále studených na pokojné a nie stále studené.
Janda (1914 (aj 1931?))  rozlišoval tieto odrody pstruha [zrejme okrem morskej formy]: Salmo trutta var. fario (sladkovodný hnedý pstruh s červenými škvrnami),  Salmo trutta var. ferox (veľký pstruh v hlbokých jazerách), Salmo trutta var. levelensis („pstruh skotský“; malý strieborný škótsky pstruh), Salmo trutta var. gallivensis (väčší pstruh v ústiach veľkých riek), Salmo trutta var. alpestris (vysokohorský pstruh), Salmo trutta var. lacustris („pstruh jezerní“; veľký pstruh v Alpách a Škandinávii).  
Frič 1859 (podobne Frič 1908) rozlišuje (očividne do istej miery podľa vzoru Heckela a Knera 1858) namiesto dnešného rodu Salmo tri rody, konkrétne pre územie Čiech FRIČ, A.: České ryby (Vyňato z časopisu Živy r. 1859). Praha, 1859 dostupné online. s. 27-32Citované aj v: (v úvodzovkách sú české názvy podľa originálu):
rod Salmo – druh „losos“ (Salmo salar)
rod Salar – druh „pstruh obecný“ (Salar Ausonii, resp. Salar fario [Linnaeus]) : 
odroda „pstruh lesní čili skalní“ (Salar fario [Bloch]) – v lesných potokoch
odroda “pstruh podhorní“ (Salmo alpinus [Bloch]) – vo veľhorách
odroda „pstruh rybniční“ – vo veľkých potokoch a rybníkoch; veľké jedince sa volajú v Čechách nemeckým menom Lachsforelle (I)
odroda „pstruh jezerní“ – vo veľkých jazerách
rod Fario –  druh “pstruh lososový” (Fario Marsiglii) – po nemecky Lachsforelle (II); v hornorakúskych jazerách a Bodamskom jazere (ide asi o synonymum dnešného Salmo labrax  ). 
Potočné, jazerné a morské formy 
Všetky druhy komplexu druhov Salmo trutta (resp. poddruhy druhu Salmo trutta v širšom zmysle) majú potočné formy, jazerné formy a morské formy HENSEL, K. Pstruh potočný. In: Pyramída. Text na vnútornej strane zadného obalu (za str. 6080).Anonym (preklad: GUTTEKOVÁ, A.). Svet živočíšnej ríše. Dotlač 1. vydania. Martin: Osveta, 1984. s. 387-388FRANK, S.: Veľký obrazový atlas rýb. Bratislava: Mladé letá, 1976. [Preklad: Juraj Holčík]. s. 55KOTTELAT, M., FREYHOF, J. "Handbook of European Freshwater Fishes". [publikované autormi], 2007. ISBN 978-2-8399-0298-4. s. 403MACURA, V., ŠKRINÁR, V. Hodnotenie kvality habitatu toku Drietomica metodikou IFIM, (?)2005, dostupné online, tab. 1JONSSON, B., JONSSON, N. "Ecology of Atlantic Salmon and Brown Trout". Dordrecht atď.: Springer, 2011. ISBN 978-94-007-1188-4. s. 34, 43 LINNAEUS, C.: "Systema naturae. Tomus I. " Edicio decima, reformata. 1758   dostupné online, s. 308-309 HOLČÍK, J., HENSEL, K. Ichtyologícká príručka.  Účelová publikácia Slovenského rybárskeho zväzu. Bratislava: Obzor, 1972. s. 89-91potočiak, potočák in: Slovenský národný korpus:
Potočné formy sa po slovensky volajú vždy jednoducho pstruh potočný [v užšom zmysle] (nesprávne: pstruh riečny; ľudovo: potočiak, potočák) alebo sa (zriedkavo) k názvu druhu či poddruhu pridáva prívlastok, a to dozadu „...forma potočná“ („f. potočná“ ) či „...formy potočnej“ alebo dopredu „potočná forma...[čoho] “; po latinsky sa k názvu druhu či poddruhu pridáva prívlastok „...morpha fario“ (skrátane: „m. fario“), prípadne „...forma fario“ („f. fario“) (napr. Salmo trutta morpha fario pre druh a Salmo trutta trutta morpha fario pre poddruh). Ojedinele sa klasifikujú ako poddruh (teda ako Salmo trutta fario). Na Slovensku sa vyskytuje pstruh potočný patriaci do druhu Salmo trutta (= staršie do druhu Salmo trutta trutta), t. j. pstruh potočný s vedeckým názvom Salmo trutta morpha fario (staršie: Salmo trutta trutta morpha fario) a možno (v minulosti určite) aj pstruh potočný patriaci do druhu Salmo labrax  (=. staršie do druhu Salmo trutta labrax), t. j. pstruh potočný s vedeckým názvom Salmo labrax morpha fario (staršie: Salmo trutta labrax morpha fario). Kým podľa súčasného systému nie je teda možné tieto dva slovenské potočné taxóny označiť spoločným vedeckým názvom (lebo patria do 2 rôznych druhov Salmo labrax a Salmo trutta), v starších systémoch ich bolo možné označiť spoločným vedeckým názvom Salmo trutta morpha fario (lebo oba patrili do 1 druhu Salmo trutta). 
Jazerné formy sa po slovensky vždy volajú pstruh jazerný (ľudovo: jazerák) alebo sa (zriedkavo) k názvu druhu či poddruhu pridáva prívlastok, a to dozadu „...forma jazerná“ („f. jazerná“) či „...formy jazernej“ alebo dopredu „jazerná forma...[čoho] “; ďalej platí to isté, ako je uvedené vyššie pre potočné formy, iba namiesto slova fario je slovo lacustris. 
Morské formy sa po slovensky vždy volajú pstruh morský v užšom zmysle alebo sa (zriedkavo) k názvu druhu či poddruhu pridáva prívlastok , a to dozadu „...forma morská“ („f. morská“) či „formy morskej“ alebo dopredu „morská forma...[čoho] “; po latinsky je prívlastok „...morpha trutta“ („m. trutta“) alebo „...morpha eriox“ („m. eriox“), prípadne „...forma trutta“ („f. trutta“) alebo „forma eriox“ („f. eriox“). Ojedinele sa klasifikujú ako poddruh (teda ako Salmo trutta trutta alebo Salmo trutta eriox). Pomenovanie poddruhu Salmo trutta trutta je však v tomto prípade taxonomicky chybným označením, lebo na poddruhy platia medzinárodné nomenklatúrne pravidlá a podľa nich by sa takto podľa správnosti mala nazývať potočná forma (pretože Linné v roku 1758 meno Salmo trutta nepriradil morskej forme ale „riečnej“ forme - pozri nižšie); okrem toho sa taký názov pletie latinským názvom pstruha morského atlantického, ktorý máva v latinčine takisto podobu Salmo trutta trutta.
Existujú dve teórie o pôvode týchto troch foriem: 1. Podľa jednej sú pstruhy pôvodne morské ryby, ktoré sa postupne prispôbili životu v riekach. V zmysle tejto teórie je teda primárnou formou morská forma a ostatné dve formy sú odvodené (porov. aj napr. slovenský názov pstruh morský ako označenie celého druhu Salmo trutta). Niekedy sa preto morská forma uvádza ako Salmo trutta (teda ako druh bez prívlastku vyjadrujúceho formu resp. bez poddruhového mena) a prívlastok vyjadrujúci formu resp. poddruhové meno má len potočná forma a jazerná forma. 2. Podľa inej teórie sú pstruhy pôvodne sladkovodné ryby, ktoré sa počas glaciálov dostali do mora. V zmysle tejto teórie je teda primárnou formou potočná forma a ostatné dve formy sú odvodené (porov. vyššie aj napr. ojedinelý slovenský názov pstruh potočný ako označenie celého druhu Salmo trutta).  

Historicky (a pôvodne) boli vyššie uvedené formy opísované nie ako formy či poddruhy, ale ako samostatné druhy. Napríklad:
 Linné (1758) rozlišoval (v tej časti rodu Salmo, ktorú dnes stále ešte zaraďujeme do rodu Salmo) druhy: Salmo salar (dnes: losos atlantický), Salmo eriox (dnes: pstruh morský, teda morská forma pstruha morského), Salmo trutta (dnes: časť pstruha potočného, teda potočnej formy pstruha morského), Salmo fario (dnes: časť pstruha potočného, teda potočnej formy pstruha morského), Salmo lacustris (dnes: pstruh jazerný, teda jazerná forma pstruha morského) a Salmo carpioLinnaeus 1758 in: JONSSON, B., JONSSON, N. "Ecology of Atlantic Salmon and Brown Trout". Dordrecht atď.: Springer, 2011. ISBN 978-94-007-1188-4. s. 34. 
Brehm (1884) rozlišoval: Salmo salar, Salmo trutta (dnes: pstruh morský, teda morská forma pstruha morského), Salmo fario (dnes: pstruh potočný, teda potočná forma pstruha morského) a Salmo lacustris (dnes: pstruh jazerný, teda jazerná forma pstruha morského). BREHM, A.: Brehms Thierleben. Allgemeine Kunde des Thierreichs, Achter Band, Dritte Abtheilung: Kriechthiere, Lurche und Fische, Zweiter Band: Fische. Leipzig: Verlag des Bibliographischen Instituts, 1884., s. 223-224 dostupné online  
Podobné delenie ako Brehm má (v tej časti rodu Salmo, ktorú dnes stále ešte zaraďujeme do rodu Salmo) aj Ottův slovník naučný (1903). Pokiaľ ide o domáce názvy, Ottův slovník naučný v češtine potočnú formu (teda nie celý druh) nazýva „pstruh obecný“ a morskú formu (rovnako ako Brehm v nemčine) nazýva „pstruh lososový“.  Na rozdiel od Brehma Ottův slovník naučný spomína (z tej časti rodu Salmo, ktorú dnes stále ešte zaraďujeme do rodu Salmo) ešte ako ďalší druh aj „pstruha skotského“ (Salmo levenensis). pstruh. In:Ottův slovník naučný: illustrovaná encyklopaedie obecných vědomostí,  Dvacátý díl Pohora-Q.v.. Praha: J. Otto, 1903. s. 917losos. In:Ottův slovník naučný: illustrovaná encyklopaedie obecných vědomostí,  Šestnáctý díl Líh-Media. Praha: J. Otto, 1900. s. 353
Podobné delenie ako Brehm má aj Masarykův slovník naučný (1931).pstruh potoční, Salmo In: Masarykův slovník naučný: lidová encyklopedie všeobecných vědomostí , díl 1-7. Praha: Československý kompas, 1925-1933.

 Poznámky 

 Zdroje 

 Iné projekty 

Kategória:Lososovité