Buštěhradská železnica

Buštěhradská železnica (, skratka B.E.B. z nemeckého Buschtěhrader Eisenbahn) bola privátna železničná spoločnosť na území Čech. Spoločnosť prevádzkovala v rokoch 1855 – 1922 sieť železníc v severozápadných Čechách. Jej sieť spájala Krušné hory a Podkrušnohorie s Prahou.

 História 
náhľad|Stanica Křímov, opustená trať do Reitzenhainu (2007)
náhľad|Krušovický pivovar prepravoval pivo v chladiacich vozoch BD (železničné múzeum Lužná u Rakovníka; 2008)
Rozvoj ťažby uhlia na Kladensku v polovici 19. storočia vyvolal požiadavku nahradiť doteraz fungujúcu konskú železnicu výkonnejším dopravným prostriedkom. Z tohto dôvodu bola v roku 1852 založená Buštěhradská železničná spoločnosť (), ktorá od 1. januára 1855 dostala koncesiu na prevádzkovanie parostrojnej železnice, ktorej meno bolo odvodené od Buštěhradu. V tamojšom zámku malo administratívne centrum jedno panstvo z majetku cisára Ferdinanda, preto sa niekedy usudzuje, že práve preto bola táto dráha pomenovaná ako Buštěhradská. Pravdou však je, že Kladno bolo v čase vzniku malým mestečkom, pokým Buštěhrad bol oveľa známejší.

Spoločnosť uviedla do prevádzky prvú trať 5. novembra 1855 - jednalo sa o úsek Staré Kladno - Kralupy nad Vltavou s dĺžkou 20,5 km; v Kralupoch trať nadväzovala na štátnu dráhu Praha-Podmokly a tiež tu bola možná prekládka uhlia na lode a jeho ďalšia doprava po Vltave a Labe. Súčasne bola prevzatá stará trať koněspřežky medzi Starým Kladnom a Vejhybkou (dnes žst. Kladno) a prestavaná pre parostrojnú prevádzku. Roku 1863 získala spoločnosť koncesiu k prestavbe konskej železnice v úseku Vejhybka - Bruska na parostrojnú prevádzku a jej predĺženie do Bubien. V roku 1867 nasledovala koncesia pre zvyšný úsek Vejhybka - Lány (dnešná žst. Stochov), kde boli niektoré úseky vedené v novej trase.

Na základe požiadavky na železničné spojenie od producentov cukru a chmeľu na Žatecku a Lounsku a rozvoja ťažby hnedého uhlia v Podkrušnohorí postupne spoločnosť BD rozvinula sieť svojich železníc do celej oblasti. 4. februára 1871 bola zahájená prevádzka na novom, 83,8 km dlhom úseku Lány - Chomutov, čím Chomutov získal priame spojenie s Prahou. V Chomutove vystavala vlastnú stanicu, ktorú potom využívala spoločne s Ústecko-teplickou železnicou.

3. marca 1872 sa začala prevádzka na úseku Smíchov - Hostivice, čím BD získala nové spojenie s Prahou, ktoré bolo navyše sklonovo priaznivejšie, než dejvická vetva. V pôvodných plánoch bolo postaviť na Smíchove novú, reprezentatívnu stanicu, no od jej výstavby sa upustilo a využívala sa provizórna stanica severného nástupišťa.Musil, Stanislav. Vôňa pražských nádraží. Praha: Plot, 2005. Myšlienka nádražia v tejto lokalite ožila po takmer 130 rokoch v roku 2010 pri výluke električkových tratí v oblasti Motola a Řep, kedy bola zriadená na konci jednej z koľají bývalej nákladnej stanice zastávka Na Knížecí.

1. augusta 1872 začala BD prevádzku na 57,7 km dlhom jednokoľajovom úseku z Chomutova do Vejprt s odbočkou Křímov - Nová Ves s napojením na saskú železničnú sieť v Reitzenhaine. 1. marca 1873 bol uvedený do prevádzky 12 km úsek Chomutov - Kadaň - Prunéřov. Aj v nasledujúcich rokoch bola sieť postupne rozširovaná, až v roku 1891 dosiahla svojej najväčšej dĺžky - 465 km.

Už pred 1. svetovou vojnou sa uvažovalo o zoštátnení BD. V roku 1918 sa ocitli trate BD na území novozaloženého Česko-Slovenska, ktoré zoštátňovanie tratí uprednostňovalo. 1. januára 1923 bola BD zákonom zoštátnená a jej trate sa stali súčasťou ČSD.História železničných tratí ČR, databázy; Sekera, Pavel

 Vozidlá 
Z lokomotív BD sa zachovali dve v zbierkach Národného technického múzea - lokomotíva Kladno z roku 1855 je najstaršou dochovanou lokomotívou v Čechách a bývalá IIIa 272 (ČSD 324.391) ako nepojazdný exponát je v súčasnosti v múzeu v Lužnej pri Rakovníku. Ďalej sa zachoval stroj 300.619, ktorý je v súčasnej dobe tiež v Lužnej.

  Parné lokomotívy BD  Rad  Číslo   Usporiadanie  Rok výroby  Výrobca  rad ČSD  Obrázok
   BD rad I 101-105  C2' n2t 1855 – 1861  Lokomotivfabrik der StEG        100px
   BD rad Ia      401-422  C n2t   1890 – 1906  Wiener Neustädter LokomotivfabrikLokomotivfabrik FloridsdorfBMMF  300.601-623  100px 
   BD rad II 106-112  C n2    1863 – 1868  Lokomotivfabrik der StEG    
   BD rad III  113-170  C n2    1870 – 1873  Lokomotivfabrik der StEGLokomotivfabrik Floridsdorf 322.201- 254   
   BD rad IIIa 180-277  C n2    1887 – 1907  Wiener Neustädter LokomotivfabrikLokomotivfabrik der StEG 324.301 -396  100px
   BD rad IV 201-203 (do r. 1887)
 301-306  D n2    1884, 1890  Wiener Neustädter Lokomotivfabrik 412.001-006  
   BD rad IVa 351-355  D n2    1909         BMMF  413.101-105    BD rad V    1-20     1B n2   1870 – 1872  Sächsische Maschinenfabrik/Chemnitz  232.201-220    BD rad Va     501-506  1'E1' n2t 1918         BMMF  524.101-106 100px
   BD rad VI 81-84    1B n2   1873         Maschinenfabrik Esslingen/Karlsruhe       
   BD rad VII 90-96    2'B n2   1887 – 1897  Wiener Neustädter Lokomotivfabrik 253.301-307   
   BD rad VIII 51-73    2'C n2 1898 – 1914  Lokomotivfabrik der StEG 354.425-447  100px


 Trate BD 

 Trať  Stavebná dĺžkaGeschichte der Eisenbahn der Österreichisch-ungarischen Monarchia, IV. Band, k.u.k. Hofbuchhandkung & amp; k.u.k. Hofbuchdruckerei Karl Prochaska, Wien-Techen-Leipzig, 1899, Seiten331-332
(v km) Otvorenie Dokončenie Poznámka Dubny - Staré Kladno  2,690  5. november 1855  len miestna nákl. doprava Vejhybka (Kladno) - Kralupy  24,813  23. február 1856  23. február 1872   Praha (Bubna) - Lužná u RakovníkaLužná u Rakovníka - ChomutovChomutov - Cheb 237,819  4. november 1863  1. marec 1873   Lužná-Líšany - Rakovník 9,394  5. jún 1871  5. marec 1873  miestna trať Březno u Chomutova - Kadaň - Prunéřov 10,251  9. november 1871  Tršnice - Františkovy Lázně  4,129  9. december 1871   Praha-Smíchov - Hostivice 19,334  3. marec 1872    Chomutov - Křímov - (Reitzenhain) 36,243  12. máj 1872  23. august 1875  Úsek št. hranica - Reitzenhain vo vlastníctve Kráľ. saských štátnych žel., prenajatý  Chomutov - Vejprty hranica  35,144  12. máj 1872  Miestna dráha; Úsek Vejprty - št. hranica prenajatý Kráľ. saským štátnym žel. Sokolov - št. hranica (-Klingenthal) 27,786  1. jún 1876  1. október 1886  miestna trať; Úsek št. hranica - Klingenthal majetkom Kráľ. saských štátnych žel. Krupá - Kolešovice 12,311  15. septembra 1883  miestna trať Celkom:  419,914      roku 1910 zahŕňala celková dĺžka vrátane uhoľných a priemyselných tratí (61,50 km) ~ 281 km

 Trate prevádzkované BD 
 Miestna trať Vojkovice - Kyselka (sprevádzkovaná 1. februára 1895)

 Literatúra 
 Jiří Ryvola, Zdeněk Pospíšil: Buštěhradka, Radix 2005, ISBN 80-86031-62-4
 Walter Rollmann: Eisenbahngeographie der Sudetenländer. Zahn & amp; Jaensch, Dresden 1935 [Prag, phil. Diss.] ÖNB
 Siegfried Bufe, Heribert Schröpfer: Eisenbahnen im Sudetenland. Bufe-Fachbuchzentrum, München 1991, ISBN 3-922138-42-X

 Referencie 

 Pozri aj 
 Lánská koněspřežka
 Železničná trať Praha - Rakovník
 História železničnej dopravy v Česku

 Externé odkazy 
 Buštěhradská dráha 
 Komotauer Hauptbahnhof
 Reichsgesetzblatt Nr. 16 aus 1867 (Seiten 29ff): "Koncesná listina z 11.januára 1867" pre stavbu tratí "Prag-Wejhybka" a "Kladno-Kralupy"
 Reichsgesetzblatt Nr. 138 aus 1869 (Seiten 399ff): "Koncesná listina z 1.júla 1868" pre stavbu trate "Prag (Smichow) -Saaz-Kommotau-Weipert-königlich Sächsische Granz"
 Reichsgesetzblatt Nr. 43 aus 1874 (Seiten 79ff): "Koncesná listina z 30.októbra 1874" pre stavbu trate "Falkenau-böhmisch-Sächsische Granz bei Graßlitz"
 Spolok pre predaj uhlia a Buštěhradská dráha
 Zoznam lokomotív Buštěhradskej železnice (nemecky)

 Zdroj 


Kategória:České železničné spoločnosti
Kategória:Doprava v Rakúsko-Uhorsku
Kategória:Železničné trate v Česku
Kategória:Vzniklo v 1885
Kategória:Zaniklo v 1923