Generácia X

Generácia X  (skrátene aj Gen X) je západná demografická kohorta, ktorá nasledovala po Generácii Baby boomers, a po ktorej nasleduje Generácia Y, známa aj ako Millennials. Tento generačný rad nie je presne ohraničený. Demografovia a populárne médiá ju definujú v rozpätí od začiatku až polovice 60. rokov do konca 70. až začiatku 80. rokov 20. storočia, pričom generácia je všeobecne definovaná ako ľudia narodení v časovom rozpätí rokov 1965 až 1980. V roku 2019 bolo v Spojených štátoch zverejnené, že k tejto generácii v USA prislúcha 65,2 milióna obyvateľov. V západných krajinách pri Generácii X ide v porovnaní s tými, ktoré ju ohraničujú: Baby boomermi a Millenials, o slabšiu kohortu, no v prípade bývalého Česko-Slovenska sa začiatkom tohto obdobia vyskytol fenomén, ktorý je dnes známy ako Husákove deti. 

Rodičia väčšiny členov tejto kohorty pochádzajú z Tichej generácie (Silent Generation), no sú medzi nimi aj rodičia narodení v povojnovej generácii nazvanej Baby Boomers. Generácia X patrí z veľkej časti k rodičom mileniálov a Generácie Z.

Členmi Generácie X boli deti, ktoré vyrastali v období posunu sociálnych hodnôt a niekedy boli aj prezývané ako „deti s kľúčom na krku“. Bolo to z dôvodov redukcie možností dohľadu zo strany dospelých. Príčina bola v zmenách v generačnom spolunažívaní, nárastom rozvodovosti a zvyšovaním podielu zamestnaných matiek, ktoré uprednostnili pracovnú kariéru pred domácou starostlivosťou o deti. 

V adolescentom veku a v období začínajúcej dospelosti boli vďaka vplyvom médií a hlavne populárneho televízneho kanála títo jedinci označovaní aj ako „MTV Generation“. Niekedy bývajú títo ľudia charakterizovaní ako leniví, cynickí a nespokojní jedinci. Niektorými z mnohých kultúrnych vplyvov na mládež Generácie X bolo rozšírenie hudobných žánrov so silnou sociálno-kmeňovou identitou, ako je punk, post-punk a heavy metal. Neskôr sa z ich generácie etablovali umelci, ktorí boli významnými predstaviteľmi grunge, grindcore a iných príbuzných hudobných žánrov. 

Filmovo boli Gen X ovplyvňovaní zrodom franšízových mega-pokračovaní seriálov a šírením nezávislých filmov (čiastočne podporovaných rozmachom domáceho sledovania videoprodukcie). Táto generácia bola prvou, ku ktorej sa v mladistvom veku hlavne v západnej Európe v zábavných zariadeniach dostávali videohry. 

Politicky v mnohých krajinách východného bloku Generácia X naplno vo fáze svojej mladosti zažila posledné dni nadvlády komunistických strán a prechod zriadenia ich domovských štátov ku kapitalizmu. Vo veľkej časti západného sveta bolo podobné časové obdobie vývoja členov Generácie X politicky definované dominanciou konzervativizmu a ekonomiky voľného trhu.

V strednom veku, začiatkom 21. storočia, sú podľa výsledkov výskumov členovia Generácie X aktívni, šťastní a dosahujú rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom. Tejto demografickej kohorte sa pripisujú aj výrazné tendencie k podnikaniu a k produktivite.

 Terminológia a etymológia 
alt=|thumb|left|upright=0.8|Douglas Coupland spopularizoval názov Generácia X v roku 1991 v knihe Generation X: Tales for an Accelerated Culture.

Termín Generácia X sa v rôznych dobách zvykol používať na označenie odcudzenej mládeže. Začiatkom 50. rokov maďarský fotograf Robert Capa prvýkrát použil spojenie Generácia X ako názov pre fotografickú esej o mladých mužoch a ženách vyrastajúcich bezprostredne po druhej svetovej vojne. Výraz sa prvýkrát objavil v tlačených médiách v časopise Holiday v decembri 1952. Bol v článku, ktorý oznamoval nadchádzajúcu publikáciu tejto Capovej fotoeseje. 

Medzi rokmi 1976 až 1981 používal anglický hudobník Billy Idol tento názov ako pomenovanie pre svoju punkrockovú skupinu. Idol pripísal inšpiráciu k názvu svojej kapely podľa inej knihy Generation X. Bola to knižka, ktorú mala v knižnici jeho matka. Písalo sa v nej o britskej populárnej kultúre mládeže a v roku 1964 ju napísali novinári Jane Deversonová a Charles Hamblett. Je teda predpoklad, že s Capovou fotgrafickou esejou nemá názov kapely nič spoločné.

Termín v súvislosti s Generáciou nasledujúcou po Baby boomeroch získal svoje súčasné uplatnenie v roku 1991. Bolo to po vydaní knihy Generation X: Tales for an Accelerated Culture, ktorú napísal kanadský spisovateľ Douglas Coupland. V roku 1987 Coupland napísal do časopisu Vancouver Magazine článok nazvaný „Generation X“. Tento text bol „zárodkom toho, čo sa stalo neskôr knihou“.  See original magazine pages 164, 165, 167, 168, 169.  The story is continued on p. 194, which was not scanned. V článku z roku 1987 sa Coupland odvolával na skupinu Billyho Idola Generation X  a v roku 1989 sa k tejto téme vrátil aj v časopise Vista. Coupland pri uvádzaní svojho románu písal, že označenie Generácia X je „prevzaté z názvu dávno neexistujúcej punkovej kapely Billyho Idola z konca 70. rokov“. V roku 1995 ale Coupland spojenie tohto výrazu so skupinou poprel a uviedol, že názov knihy nepochádza od kapely Billyho Idola, ako mnohí predpokladali, ale zo záverečnej kapitoly vtipnej sociologickej knihy Paula Fussella, ktorá je o americkom triednom systéme a má názov Class. V jej poslednej kapitole Fussell pomenoval písmenom „X“ kategóriu ľudí, ktorí chceli vyskočiť z kolotoča honby za postavením, peniazmi a sociálnym podliezaním, ktorý výrazne ohraničuje modernú americkú existenciu.

Spisovateľ William Strauss poznamenal, že v roku 1991, kedy bol publikovaný Couplandov román, mal symbol „X“ v populárnej kultúre prominentné postavenie. V roku 1992 vyšiel do kín životopisný film o významnom predstaviteľovi čiernych moslimov v USA, Malcolm X. Názov „Generation X“ nakoniec zostal s tým, že to „X“ znamená neznámu premennú, či túžbu nebyť definovateľný. Straussov spolupracovník Neil Howe si všimol oneskorenie pomenovania tejto demografickej kohorty a povedal: „takmer 30 rokov od ich narodenia nemali meno a myslím, že to je relevantné.“ Predtým bola táto kohorta označovaná ako Post-Boomeri, Baby Busters (naráža sa tým na pokles pôrodnosti, ktorý v západnom svete nasledoval po povojnovom baby boome). Generácia X mala okrem toho pomenovania „New Lost Generation“, „latchkey kids“ (deti s kľúčom na krku), „MTV Generation“ a v USA ich nazývajú aj „13th Generation“ (13. generácia od americkej nezávislosti). 

 Referencie 

 Pozri aj 
 xeniáli

 Zdroj 

Kategória:Sociológia
Kategória:Etnológia
Kategória:Kultúrne generácie