Gradec (Záhreb)

Gradec alebo Grič je názov historickej časti Záhrebu na svahu Medvednice, z ktorej po spojení s Kaptolom vznikol dnešný Záhreb.

Roku 1242 vydal Belo IV. Zlatú bulu, v ktorej mesto vyhlásil za "slobodné a kráľovské mesto na kopci Gradeci záhrebskom". V rokoch 1242 až 1266 je mesto opevnené hradbami a vežami, a preto sa dodnes zachoval jeho pôvodný tvar a usporiadanie ulíc. 

Gradec sa spojil s Kaptolom 7. septembra 1850, čím sa začala moderná história mesta Záhreb.

Podľa administratívneho delenia Gradec od roku 1999 patrí do mestskej štvrti Gornji grad - Medveščak.

 Ulice 

Dochovali sa stredoveké názvy niektorých Gradeckých ulíc, dnes sú tieto ulice premenované.

Stredoveký názovSúčasný názovSrednjaĆirilometodskaBlatnaDemetrovaMesarskaMatoševaDugaRadićevaPopovskačasť Opatičkej

 Mestské brány 

Mesto malo päťPovijesni Spomenici Grada Zagreba, Monumenta historica civitatis Zagrabiae: Diplomata. 1400-1499, svezak 2, Ivan Krstitelj Tkalčić, Emilije Laszowski, Zagreb, 1895. alebo šesťFranjo Buntak, Povijest Zagreba, Nakladni zavod Matice hrvatske, Zagreb, 1996., ISBN 953-6014-31-9 brán, tri veľké a dve (tri) vedľajšie.

Veľké brány

 Mesnička vrata (západ)
 Nova vrata (neskôr Opatička, sever)
 Kamenita vrata (východ)

Malé brány

 Poljska vrata (pri veži Lotrščak, juh)
 Surove dverce (východ)
 Mala Mesnička vrata (západ)

Veľké brány (Kamenita, Nova i Mesnička) boli štvoruholníkové veže, cez ktoré sa vchádzalo do mesta. Malé brány boli jednoduché a mohli cez nich prechádzať len chodci. Kľúče od brán uchovávali mešťania bývajúci v ich blízkosti. Pred zatváraním brán zvonil štvrť hodiny v mestskej zvonici zvon Lotrščak, upozorňujúci mešťanov, ktorí sa zdržali za mestskými hradbami, aby sa ihneď vrátili domov.

Zo všetkých mestských brán sa dodnes dochovali len Kamenita vrata.

Historické pamiatky a kultúra

Centrom Gradecu je Markovo námestie (Markov trg), ktorému dominuje Kostol sv. Marka (postavený v 13. storočí v románskom slohu, v druhej polovici 14. storočia prestavaný a dostavaný, 1876-1882 obnovený v neogotickom štýle po zemetrasení).

Na námestí sa tiež nachádzajú:
Banski dvori - sídlo Vlády Chorvátskej republiky
Sídlo Chorvátskeho parlamentu (Hrvatski sabor)

Ďalšie kultúrno-historické pamiatky na Griči:
Veža Lotrščak
Stara gradska skupština (Starý mestský snem)
Gréckokatolícka konkatedrála sv. Cyrila a Metoda
Kostol Sv. Kataríny (1620–31)
Jezuitský kláštor (dnes Galerija Klovićevi dvori)
Jezuitská akadémia
Palác Zrínskych (17. storočie)
Kláštor klarisiek (1647–50, dnes mestské múzeum)
Barokový palác Vojković-Oršić-Rauch (18. storočie, dnes historické múzeum
Palác Pejačević (1797, neskôr divadlo, dnes prírodovedné múzeum)
Stara gradska vijećnica (Stará mestská radnica), dnes sídlo mestského zastupiteľstva
Paláce Dverce, Paravić, Magdalenić-Drašković, Walter, Amadé, Ratkaj a ďalšie
Popov toranj (1247, od 1903 hvezdáreň) - veža, v ktorej sa v prípade nebezpečenstva schovávalo duchovenstvo z Kaptolu

Múzea
Muzej grada Zagreba (Múzeum mesta Záhreb)
Hrvatski prirodoslovni muzej (Chorvátske prírodovedné múzeum)
Hrvatski povijesni muzej (Chorvátske historické múzeum)
Hrvatski muzej naivne umjetnosti (Chorvátske múzeum naivného umenia)
Muzej prekinutih veza (Múzeum ukončených vzťahov)
Muzej Marton

Galérie
Galerija Klovićevi dvori
Galerija Kula Lotrščak
Atelier Meštrović
Galerija Gradec
Galerija Laval Nugent

 Galéria obrázkov 

 Referencie 

Kategória:Záhreb