Nepôvodný druh

Nepôvodný druh (iné názvy pozri nižšie)  je druh alebo vnútrodruhový taxón, ktorý žije mimo areálu svojho prirodzeného výskytu, teda tam, kde predtým prirodzene nežil; v užšom (a najčastejšom) zmysle len vtedy, ak bol do nového areálu premiestnený činnosťou človeka. Termín zahŕňa aj časť, gaméty, semená, vajíčka alebo propagule druhu (vnútrodruhového taxónu), ktoré by mohli prežiť a potom sa rozmnožovať.RICHARDSON, D. M. et al. Naturalization and invasion of alien plants: concepts and definitions. Diversity and Distributions (2000) 6, str. 93 – 100, S. 98 (porov. tam aj Note 1: "cases of introduction of alien taxa via means not associated with human activity ...")

Terminológia 
Synonymá výrazu nepôvodný druh sú: geograficky nepôvodný druh, introdukovaný druh (v širšom zmysle), zavlečený druh (v širšom zmysle), adventívny druh (v širšom zmysle), a pre rastliny v množnom čísle aj adventíva (v širšom zmysle) [podstatné meno stredného rodu]. Zriedkavé synonymá sú: cudzokrajný druh, cudzí druh, exotický druh, votrelecký druh, invázny/invazívny druh (v širšom zmysle) a naturalizovaný/zdomácnený/udomácnený druh (v širšom zmysle). Slovo ...druh možno podľa kontextu nahradiť výrazom ...rastlina, ...živočích, ...organizmus a pod.

Anglické ekvivalenty sú: alien species, introduced species, exotic species, non-native species, non-indigenous species a invasive species (v širšom zmysle).

Treba poznamenať, že napriek tomu, že je vo vyššie uvedených názvoch slovo „druh“, obyčajne zahŕňajú aj vnútrodruhové taxóny (čiže poddruh, odrodu a pod.).PLESNÍK, J. Někdo to rád horké. Invazní nepůvodní druhy. In: Ochrana přírody, 2011, č. 5, str. 26–29, S. 28 dostupné online(prvá strana)

Proces vytvárania nepôvodného druhu sa nazýva introdukcia alebo zavlečenie. Termín introdukovaný druh (resp. introdukcia) sa v užšom zmysle vzťahuje len na úmyselné (teda človekom zámerne uskutočnené) vytvorenie nepôvodného druhu. Úmyselné vytvorenie nepôvodného druhu sa označuje aj termínom vysadenie. Termín zavlečený druh (resp. zavlečenie) a adventívny druh a adventíva sa v užšom zmysle vzťahuje len na neúmyselné vytváranie nepôvodného druhu. (Definície a zdroje pozri v článkoch introdukcia a zavlečenie.)

Aj termíny invazívny/invázny druh a naturalizovaný/zdomácnený/udomácnený druh majú aj užšie - a v tomto prípade oveľa častejšie – definície. Tie sú uvedené  v článkoch invázny druh a naturalizovaný druh Colautti, R. I., MacIsaac, H. J.: A neutral terminology to define ‘invasive’ species. In: Diversity and Distributions, (Diversity Distrib.) (2004) 10, 135–141   S. 136RICHARDSON, D. M. et al. Naturalization and invasion of alien plants: concepts and definitions. Diversity and Distributions (2000) 6, str. 93 – 100 

Nepôvodné druhy vzniknuté po roku 1500 sa označujú aj neologizmom neobiota [pomnožné podst. m.], resp. špecifickejšie ako neofyty (rastliny; synonymá: neosynantropy, kenofyty HOLUB, J., JIRÁSEK, V. Slovníček fytogeografických termínů. In: Preslia, 69, 1971, str. 69-87  (Vzťahuje sa prísne vzaté len na neúmyselne introdukované druhy - porov. definíciu xenofytu.)), neozoa (živočíchy) a neomycéty (huby). Nepôvodné druhy vzniknuté pred rokom 1500 sa označujú aj neologizmom archaeobiota [pomnožné podst. m.], resp. špecifickejšie ako archeofyty (rastliny), arch(a)eozoa (živočíchy) a archeomycéty (huby).Neobiota; Archäobiota. In: 

U rastlín sa používa aj termíny antropofyt (rastlina introdukovaná ľuďmi), ktorý sa delí na termíny hemerofyt (rastlina úmyselne introdukovaná ľuďmi) a xenofyt (rastlina neúmyselne introdukovaná ľuďmi). Xenofyty sa staršie delili na archeofyty (rastlina neúmyselne introdukovaná po roku 1500) a neofyty (rastlina neúmyselne introdukovaná do roku 1500), ale novšie sa termíny archeofyt a neofyt vzťahujú aj na úmyselne introdukované rastliny (porov. aj vyššie).PYŠEK, P. et al. Alien plants in checklists and floras: towards better communication between taxonomists and ecologists. In: Taxon 53 (1), febr. 2004: 131-143 dostupné online

 Dôvody introdukcie človekom 
 Zvýšenie produkcie (napr. suroviny, mäsa, kožušín a pod.)
 Zvýšenie diverzity pôvodných ekosystémov
 Estetické dôvody, napr. u okrasných rastlín okrasné výsadby v parkoch
 Využitie ich vlastností pre náhradu domácich druhov (napr. u drevín: imisie, rekultivácia a pod.)
 Výskumné a vedecké účely

Úspech introdukcie závisí na podobnosti nového stanovišťa s pôvodným (predovšetkým z hľadiska klimatického), na schopnosti introdukovaného druhu adaptovať sa na novom stanovišti, na odolnosti voči novým podmienkam, neznámym chorobám a parazitom a pod.

 Pozri aj 
 Zoznam nepôvodných druhov na Slovensku
 invázny druh

 Referencie 

Kategória:Ekológia