Prvá helénska republika

Prvá helénska republika () je termín, odkazujúci na dočasný grécky štát ktorý vznikol počas gréckej vojny za nezávislosť proti Osmanskej ríši. Ide o čisto historiografický termín, zahŕňajúci ústavnú a demokratickú povahu revolučného režimu pred zriadením nezávislého Kráľovstva Grécka a spája túto časť gréckej histórie s neskoršou druhou a treťou helénskou republikou.

História
V prvých fázach povstania z roku 1821 si rôzne územné celky zvolili svoje vlastné regionálne riadiace orgány. Tie boli na začiatku roku 1822 nahradené centrálnou správou na prvom Národnom zhromaždení v Epidaure, ktoré súčasne tiež prijalo prvú grécku ústavu, čo znamenalo zrod moderného gréckeho štátu. Regionálne riadiace orgány naďalej existovali, ale ústredná autorita nebola pevne stanovená až do rokov 1824/1825. Nový štát nebol mocnosťami okamžite uznaný. Po počiatočných úspechoch hrozil kolaps, jednak zvnútra kvôli občianskej vojne, ale tiež kvôli víťazstvám turecko-egyptskej armády Ibrahima Pašu.

 Zdroj 

Kategória:Dejiny Grécka
Kategória:Zaniknuté štáty
Kategória:Zaniknuté štáty Európy
Kategória:Zaniknuté republiky