Bitka pri Zborove (1917)

Bitka pri Zborove bola bitka, ktorá sa odohrala 1. až 2. júla 1917. Predstavovala súčasť tzv. Kerenského ofenzívy a taktiež predstavovala prvé významné vystúpenie Česko-slovenských légií na východnom fronte prvej svetovej vojny. Úspech česko-slovenských jednotiek bol natoľko výrazný, že ruská dočasná vláda následne zrušila všetky obmedzenia na formovanie nových jednotiek zo slovenských a českých vojnových zajatcov.

Ešte pred bitkou boli v priebehu delostreleckej prípravy ťažko zranení dvaja vojaci, Jan Syrový (prišiel tam o oko) a Otakar Husák, ktorí sa neskôr stali významnými generálmi.

Česko-slovenská strelecká brigáda o sile asi 3500 mužov (1. strelecký pluk Mistra Jana Husa, 2. strelecký pluk Jiřího z Poděbrad, 3. strelecký pluk Jana Žižku z Trocnova) v rámci tzv. Kerenského ofenzívy, na vedľajšom smere dosiahla významný úspech. Nadšeným útokom prerazila cez štyri línie pozícií rakúsko-uhorskej armády až do hĺbky asi 5 kilometrov a získala veľký počet zajatcov a vojnového materiálu. Proti česko-slovenskej streleckej brigáde tu stáli časti 86. pešieho pluku a 6. pešieho pluku 32. uhorskej pešej divízie a rakúske pešie pluky č. 35 (plzeňský) a č. 75 (jindřichohradecký) z 19. pešej divízie o sile asi 5500 mužov. Tieto jednotky boli dobre vystrojené a výborne vyzbrojené. Práve z týchto dvoch plukov sa vzdalo alebo dobrovoľne zajalo množstvo českých vojakov, čo tiež dopomohlo k víťazstvu v bitke.

Oproti tomu česko-slovenská strelecká brigáda mala veľmi slabú výzbroj, zúfalý nedostatok guľometov a úplne nedostatočná bola aj výstroj. Straty streleckej brigády - 185 padlých v boji a následkom zranenia a asi 700 zranených. Krvavý bol aj obedňajší boj o Mogilu, opevnené návršie držané maďarským plukom. Tam zahynula väčšina z takmer 200 padlých českých a slovenských legionárov.

 Zaujímavosti bitky 
S bitkou sú spájaní hneď traja budúci česko-slovenskí prezidenti. Kým T.G. Masaryk bitku sledoval z Petrohradu pomocou telegramov a vojnových vývesiek, Ludvík Svoboda sa jej zúčastnil v poli ako legionár, kde proti nemu podľa legendy stál na strane Rakúska-Uhorska Klement Gottwald. Prítomnosť Klementa Gottwalda však nemožno podľa dobových prameňov potvrdiť; podľa historika Aleša Knižka je jeho účasť teoreticky možná.

Pri Zborove bojoval 1. strelecký pluk ešte pod názvom pluk Svätého Václava. Po Zborovskej bitke, keď profesor Masaryk navštívil česko-slovenských legionárov, si ako predseda Česko-slovenskej národnej rady dovolil tento pluk premenovať na pluk Majstra Jana Husa. Súhrnne boli vyššie uvedené pluky označené ruským velením čestným názvom "pluky 18. júna" (na tento deň, 1 deň pred Zborovskou bitkou, podľa ruského kalendára sa začala Kerenského ofenzíva) a mohli si na svoje prápory a zástavy pripevniť čestné georgijevské stuhy. Vrchný veliteľ ruských vojsk generál Alexej Brusilov ocenil česko-slovenských legionárov tým, že sa sklonil pred ich statočnosťou a pred ich veliteľom T.G. Masarykom sa poklonil.

Tomáš G. Masaryk sa potom zaslúžil o doplnenie 1. divízie dvoma plukmi: pluku Jana Husa a Jiřího z Poděbrad, ďalej vyššie spomenutým tretím Jana Žižku z Trocnova a štvrtým plukom Prokopa Holého Veľkého. Tiež založením 2. divízie, ktorej prvý strelecký pluk bol pomenovaný práve po ňom (piaty pluk pražský T.G. Masaryka) a ďalej obsahoval šiesty pluk Hanácky-Olomoucký, siedmy Tatranský (zložený zo Slovákov, ktorí Masaryka vítali lepšie ako svojho) a ôsmy pluk Slezský. Rovnako jazdné pluky Jana Jiskru z Brandýsa a jazdecký pluk nitrianskych kozákov vznikol práve Masarykovou zásluhou. Pri odchode Masaryka cez Sibír (7. marca 1918) vznikala už 3. divízia, a to 9. strelecký pluk Jana Sladkého Koziny z Hrádku a 10. strelecký pluk Karla Havlíčka Borovského, neskôr doplnený plukmi Palackého a Štefánika. Keď Masaryk dorazil do Vladivostoku ako kvartýrmajster českých legionárov, bojovalo už 12 streleckých plukov, dva pluky jazdecké a dva obrnené vlaky.

 Významní účastníci bitky 
 Josef Jiří Švec
 Stanislav Čeček
 Emanuel Moravec
 Radola Gajda
 Jan Syrový
 Otakar Husák
 Ludvík Svoboda
 Rudolf Medek
 Zdeněk Fierlinger
 Karel Vašátko

 Literatúra 

PRECLÍK, Vratislav. Masaryk a legie, váz. kniha, 219 str., vydalo nakladatelství Paris Karviná, Žižkova 2379 (734 01 Karviná) ve spolupráci s Masarykovým demokratickým hnutím, 2019, ISBN 978-80-87173-47-3, str.12 - 25, 31 - 52,  140 - 142, 146 - 163

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Bellum.cz: bitka pri Zborove 2. júla 1917
 Bitka pri Zborove na valka.cz
 Bitka pri Zborove 2012 na zborov1917.cz
 Hoši od Zborova na YouTube
 Dobový popis zborovského bojisko na www.background.webnode.cz
 Popis dnešného bojisko s interaktívnou mapou a fotodokumetací na www.background.webnode.cz
 Správa z návštevy Zborova aj bojisko v roku 2012 na www.background.webnode.cz
 Bitka pri Zborove - video z cyklu Českej televízie Historický magazín

 Zdroj 

Kategória:Bitky prvej svetovej vojny
Kategória:Bitky na Ukrajine
Kategória:Bitky v 1917
Kategória:Bitky česko-slovenských légií