Geografia Poľska

Tento článok opisuje geografické pomery v Poľsku.

 Poloha a rozloha 
Poľsko je štát, nachádzajúci sa v strednej Európe na severnej a východnej pologuli. Uhlovú vzdialenosť medzi najvýchodnejším a najzápadnejším bodom 9° 59' urazí Slnko pri svojej zdanlivej púti okolo Zeme za približne 40 minút.

 Krajné body 
Svetové strany
 najsevernejší bod: Jastrzębia Góra  
 najjužnejší bod: Opołonek  
 najzápadnejší bod: tok Odry, neďaleko mesta Cedynia  
 najvýchodnejší bod: tok Bugu  

Nadmorská výška
 najvyšší bod: Rysy ()
 najnižší bod: zníženina v delte rieky Visla - Raczki Elbląskie ()
 výškové rozpätie: 2 504,8 m

Stred
 geometrický stred Poľska: lokalita pri obci Piątek, 33 km severne od Lodže 

Vzdialenosti (vzdušné)
 najväčšia dĺžka:  medzi obcou Jastrzębia Góra a Rysmi v Tatrách
 najmenšia dĺžka:  medzi mestom Świnoujście a Zawidów
 najväčšia šírka:  medzi obcami Białowieża a Stary Kostrzynek
 najmenšia šírka:  medzi obcami Niemirów a Kosarzyn
 najmenšia vzdialenosť k severnému pólu: 3 780 km
 najmenšia vzdialenosť k južnému pólu: 15 370 km

 Poznámka: Poloha bodov i vzdialenosti vykazujú nepresnosť použitých máp.

 Rozloha 
Rozloha Poľska predstavuje 312 685 km², čo krajinu radí na 9. miesto v Európe a 68. miesto vo svete. Rozlohou podobné sú Taliansko alebo Fínsko. Z celkovej rozlohy tvorí orná pôda 47%, lesná pôda 29%, pastviny 13% a ostatná pôda 11%.http://bip.lasy.gov.pl/pl/bip/px_~raport_o_stanie_lasow_2011.pdf?page_opener=http%3A%2F%2Fbip.lasy.gov.pl%2Fpl%2Fbip%2Fraporty_i_prognozy

 Štátne hranice 
Poľsko má spoločné hranice so 7 štátmi: na severe s Ruskou enklávou Kaliningrad, na severovýchode s Litvou, na východe s Bieloruskom a Ukrajinou, na juhu so Slovenskom a Českom a na západe s Nemeckom. Časť severnej hranice tvorí v dĺžke 439 km Baltské more, samotné pobrežie meria až . Celková dĺžka hraníc je , pričom ich veľkú časť tvoria prírodné hranice v podobe horských hrebeňov (Krkonoše, Orlické hory, Králický Sněžník, Sliezske, Kysucké a Oravské Beskydy, Tatry, Nízke Beskydy) a riek (Lužická Nisa, Odra, Bug, Poprad a Dunajec). Najvyšší bod štátnej hranice sa nachádza na vrchole Rysov (; Slovensko), hraničnými sú aj výškovo významné vrchy Kremenec (; Slovensko, Ukrajina), Babia hora (, Slovensko), Veľká Rača (, Slovensko), Králický Sněžník (; Česko), Sněžka (; Česko) a iné.  

náhľad|300 px|Hranice Poľska a ich dĺžka.
Hranice
 : 
 : 
 : 
 : 
 : 
 : 
 : 

Trojmedzných bodov je 6: 
 pri obci Porajów v koryte Lužickej Nisy: Nemecko a Česko
 pri osade Jaworzynka: Slovensko a Česko
 na vrchu Kremenec: Slovensko a Ukrajina
 pri obci Orchówek v koryte rieky Bug: Ukrajina a Bielorusko
 pri osade Stanowisko: Bielorusko a Litva
 pri obci Żerdziny: Litva a Rusko

 Povrch 
náhľad|300 px|Topografická mapa Poľska
Povrch Poľska je charakteristický veľkou rozmanitosťou a zastúpením viacerých geografických typov. Od nížin v centrálnej oblasti a na severozápade prechádza krajina do pásma početných pahorkatín a vrchovín až k veľhorám, zastúpeným na krajnom juhu. Väčšina krajiny je však len mierne zvlnená, nížiny (pod ) zaberajú až 75 % krajiny a tak priemerná nadmorská výška dosahuje 173 m.n.m. 

Najväčšiu časť územia pokrýva Stredoeurópska nížina a jej subprovincia Niziny Środkowopolskie (Stredopoľské nížiny), kde patrí 8 oblastí: Nizina Południowowielkopolska, Obniżenie milicki-Głogowskie, Wał Trzebnicki, Sliezska nížina (Nizina Śląska), Nizina Północnomazowiecka, Nizina Środkowomazowiecka, Wzniesienia Południowomazowieckie a Nizina Południowopodlaska. Pahorkatiny sa vyskytujú na severe, no najmä v celej východnej časti, vrchoviny v pohraničí s Českom, Slovenskom a Ukrajinou a veľhornatiny v podobe Tatier na južnej hranici so Slovenskom. 

Z vyšších polôh na juhu tečú do nížin a Baltského mora veľtoky Wisla a Odra, ktoré odvádzajú vodu prakticky z celého územia krajiny. Hrebeňmi pohorí na južnej hranici vedie časť hlavného európskeho rozvodia. 

 Najvyššie položené miesto: Rysy ; Vysoké Tatry 
 Najnižšie položené miesto: depresia v delte rieky Visla pri obci Raczki Elbląskie ()
 Stredná nadmorská výška: 

 Geológia 
Východná časť Poľska je tvorená prekambrickou kontinentálnou východo-európskou platňou. Z prvohorného mora sa zachovali hrubé vrstvy vápenca, pieskovcov a bridlíc, ktoré boli v období kaledónskeho a neskôr aj Hercýnskeho vrásnenia najmä v Sudetách vyzdvihnuté do pohorí. V karbóne sa vytvorili rozsiahle ložiská čierneho uhlia, v perme sa vo vodách plytkého mora vytvorili vrstvy kamennej soli. 

V druhohorách započalo alpínske vrásnenie, ktoré vyzdvihlo južnú časť do vysokých pohorí.
K zaplaveniu územia došlo aj v treťohorách a po jeho ústupe krajinu poznačilo štvrtohorné zaľadnenie, ktoré zanechalo výrazné stopy vo viacerých tatranských dolinách.

 Vodstvo 
300px|thumb|Riečna sieť Poľska

Sklon povrchu krajiny a severne orientovaná riečna sieť spôsobujú, že až 99,7% rozlohy patrí k úmoriu Baltského mora. Viac ako polovicu poľského územia (53,9%) odvodňuje najväčšia rieka Visla (1047 km a prietok 1080 m³/s), tretina (34,7%) patrí do povodia Odry (854 km /741,9 km v Poľsku/ a prietok 574 m³/s) a prebytočná voda z 11% územia odteká menšími tokmi priamo do Baltského mora. Necelé percento (0,8%) územia odvodňujú iné rieky, či už prítoky toku Neman v litovskom pohraničí, Čierna Orava v slovenskom (do Čierneho mora), alebo Divoká Orlice a Jizera s prítokmi v českom pohraničí do Severného mora. Významnými riekami je Varta (808 km a 195 m³/s), Bug (772 km /587 km v Poľsku/ a 154 m³/s), San (444 km a 125 m³/s) a Dunajec (274 km a 85 m³/s) s pravostranným prítokom Poprad (174 km a 22 m³/s), ktorý do Baltu odvádza vody severného Spiša.

V Poľsku je tiež veľké množstvo jazier, z ktorých až 9 300 má rozlohu viac ako 1 ha. Väčšina z nich sa nachádza v severnej časti a vznikli v rovinatej krajine po ústupe ľadovca. V Pomoransku vznikla časť jazier odrezaním niekdajších zálivov nánosmi piesku. V Tatrách sa zachovali tzv. plesá, ktoré vznikli rovnako pôsobením ľadovca. Najväčšie Morské oko má rozlohu 34,93 ha, najväčšiu hĺbku 50,8 m a hladinu vo výške  Vodné plochy dopĺňajú vodné nádrže na riekach, slúžiace na ochranu územia pred povodňami, reguláciu prietokov, rekreáciu a pod.

 Podnebie 
náhľad|Poloha chránených území v Poľsku

Podľa Köppenovej klasifikáciehttp://www.eoearth.org/view/article/162263/ leží Poľsko v zóne vlhkého kontinentálneho podnebia mierneho pásma, v prechodnej oblasti medzi oceánskym a kontinentálnym podnebím. Vplyv Atlantiku je tak výraznejší na západe krajiny, východ má viac stabilnú kontinentálnu klímu. Táto poloha spôsobuje častý stret vzduchových más, chladných z rovinatých oblastí severného Ruska a teplých z Atlantiku a Stredomoria. Tomu zodpovedajú aj historické maximá, ktoré majú hodnotu 40,2°C a -41,0°C. Priemerné ročné teploty sú od 7 do 9°C, letné teploty sa pohybujú od 16,5 do 20°C, v zime je to medzi -6 a 0°C. V horských oblastiach sú teploty o niekoľko stupňov nižšie. 

Najteplejšou oblasťou je povodie Odry a jej prítokov v západnej polovici územia, podľa dlhodobých pozorovaní je to okolie miest Tarnów, Legnica, Wroclaw a Słubice. Chladnejší je severovýchod a južné pohraničné horské oblasti, dlhodobo najnižšie priemerné teploty sú v tatranskej oblasti. Vietor prevláda zo západných smerov, zrážky sú v priebehu roka rozdelené nerovnomerne a priemerne dosahujú 600 mm. V horských dolinách Tatier a pohraničných pohorí zrážky presahujú 1000, zriedkavo až 2000 mm. V doline Pięciu Stawów Polskich bolo v roku 2001 zaznamenaných rekordných 2 770 mm zrážok, minimum na úrovni 275 mm bolo nameraných v roku 1982 v Poznani.

 Fauna a flóra  
Flóra Poľska sa výrazne neodlišuje od stredoeurópskej v susedných krajinách. Lesná vegetácia prevláda na severe krajiny a v horských oblastiach, stepná na východe krajiny. Lesy, ktoré pokrývajú 30% územia, sú v pohoriach (Tatry, Karpaty, Krkonoše) ihličnaté, v nížinách a na severe (Pomoransko, Mazursko) listnaté. V najvyšších polohách Tatier je rozšírená alpská vegetácia. 

Fauna je zastúpená bežnými druhmi ako jelene, srnce, diviaky, v menšom rozsahu v Karpatskej oblasti aj medvede, vlci, v Tatrách kamzíky, svište a rysy. V Bielovežskom pralese žijú vo voľnej prírode zubry európske (nedávno boli vypustené do voľnej prírody aj v slovenskom národnom parku Poloniny). Z vtáctva sú to chránené morské a skalné orly, bociany, kormorány, tetrovy či výry.

 Ochrana prírody 
V Poľsku je celkovo chránených  územia, čo predstavuje 32,1% rozlohy krajiny. Ochrana prírody je sústredená hlavne v 23 národných parkoch.

náhľad|Zubor – najcharakteristickejší predstaviteľ poľskej fauny
 Babiogórski
 Białowieski
 Biebrzański
 Bieszczadzki
 Bory Tucholskie
 Drawieński
 Gorczański
 Gor Stołowych
 Kampinoski
 Karkonoski
 Magurski
 Narwiański Ojcowski
 Pieniński
 Poleski
 Roztoczański
 Słowiński
 Swietokrzyski
 Tatrzański
 Ujście Warty
 Wielkopolski
 Wigierski
 Woliński

 Topografia 
náhľad|300 px|Topografia Poľska
Poľsko zaujíma s hustotou zaľudnenia 123,2 obyvateľov na km² (2005) celkovo 62. priečku na svete, čo je mierne nad priemerom Európskej únie. Mestá sú rozmiestnené rovnomerne, výraznejšie je zaľudnené Horné Sliezsko, okolie metropoly Varšava a okolia najväčších miest. Aglomerácie Katovíc a Varšavy majú podľa Eurostatu okolo 2,7 milióna obyvateľov, Krakovsko, Lodžsko, Gdansko, Poznaňsko a Vroclavsko majú viac ako milión obyvateľov. 

V krajine je 919 miest a 2478 obcí (r. 2016). Najnižšiu hustotu zaľudnenia má Podleské vojvodstvo na severovýchode (59 os./km²), najvyššiu Sliezske vojvodstvo (374 os./km²).

 Administratívne delenie 
Vojvodstvá460px
Poľsko má od 1. januára 1999 ako unitárny štát 3 úrovne administratívneho delenia. 
 Najvyšší správny celok sa nazýva województwo () a Poľsko ich má celkom 16.
 Druhý stupeň predstavujú powiaty (slov. okres), ktorých je v celom štáte 379. Tieto sa delia na:
 Powiat Ziemski - zemský okres (celkový počet 314)
 Powiat Grodzki - mestský okres, čo je v podstate gmina, ktorá dostala štatút okresu - jedná sa o najväčšie mestá Poľska (65)
 Tretí, najnižší stupeň je gmina (nie celkom presne prekladané ako obec), ktorých bolo v roku 2004 spolu 2478. Tieto obce sa delia do troch kategórií:
 Gmina miejska - mestská gmina (celkový počet 307)
 Gmina Miejski-wiejska - mestsko-dedinská gmina (582)
 Gmina wiejska - dedinská gmina (1 589)

 Vojvodstvá 
ISO 3166-2  Názov  Hlavné mesto  Populácia   Plocha (km²)  Hustota obyv.(obyv./km²) PL-DS  25px Dolnosliezske (dolnośląskie)  Vratislav  2 916 577 19 947  146 PL-KP  25px Kujavsko-pomoranské (Kujawsko-pomorskie)  Bydgoszcz, Toruň  2 098 370  17 972  117 PL-LD  25px Lodžské (Łódzkie)   Lodž  2 533 681  18 219  139 PL-LU  25px Lubelské (Lubelskie)  Lublin  2 171 857  25 122  86 PL-LB  25px Lubuské (Lubuskie)  Gorzów Wielkopolski, Zielona Góra  1 023 158  13 988  73 PL-MA  25px Malopoľské (Małopolskie)  Krakov  3 346 796  15 183  220 PL-MZ  25px Mazovské (Mazowieckie)   Varšava  5 285 604  35 558  149 PL-OP  25px Opolské (Opolskie)  Opole  1 013 950  9 412  108 PL-PK  25px Podkarpatské (Podkarpackie)  Rzeszów  2 128 687  17 846  119 PL-PD  25px Podleské (Podlaskie)  Białystok  1 200 982  20 187  59 PL-PM  25px Pomoranské (Pomorskie)  Gdansk  2 283 500  18 310  125 PL-SL  25px Sliezske (Śląskie)  Katovice  4 626 357  12 333  375 PL-SK  25px Svätokrížske (Świętokrzyskie)  Kielce  1 278 116  11 711  108 PL-WN  25px Varmsko-mazúrske (Warmińsko-mazurskie)  Olsztyn  1 452 596  24 173  60 PL-WP  25px Veľkopoľské (Wielkopolskie)  Poznaň  3 455 477  29 826  116 PL-ZP  25px Západopomoranské (Zachodniopomorskie)  Štetín  1 722 737  22 892  75 Spolu  25px Poľsko  Varšava  38 538 445  312 679  130

 Mestá 

náhľad|300px|Najväčšie mestá v Poľsku
 Poradie  Názov  Počet obyvateľov   2014 2004 1999 1900 1. Varšava  1 735 442 1 690 821 1 618 468 756 400  2. Krakov  761 873 757 500 740 666 91 300  3. Lodž 706 004 776 297 806 728 351 600  4. Vroclav 634 487 636 854 637 877 422 700  5. Poznań 545 680 573 003 578 235 117 000  6. Gdansk 461 489 460 524 458 988 140 600  7. Štetín 407 180 413 294 416 988 210 700  8. Bydgoszcz 357 652 369 151 386 855 52 200  9. Lublin 341 722 355 953 356 251 53 600  10. Katovice 301 834 321 616 345 934 31 700  

 Referencie 

 Externé odkazy 
 Základné údaje na walkers.sk
 Údaje na infoglobe.sk
 Údaje o krajine 
 Štatistické údaje

 Zdroje 

 Základné údaje na mzv.sk 
 Základné údaje o krajine
 Štatistický úrad Poľska
 Ekonomika a organizácia hospodárstva 
 Profil Poľska na nationmaster.com


Poľsko
Kategória:Poľsko