Belorítka obyčajná

Belorítka obyčajná (iné názvy: belorítka domová, staršie: lastovička mestská; ľudovo alebo zastarano: belorítka [varianty tohto názvu pozri v článku belorítka], lastovičkaFERIANC, O. Slovenčina prírodopisných učebníc. In: Slovenská reč 1934-35. S. 134 a nasl. [varianty tohto názvu pozri v článku lastovička], juríklastovička. In: Slovenský náučný slovník II 1932. S. 288-289; lat. Delichon urbicum) je malý vták z čeľade lastovičkovité, jediný druh z rodu belorítka (Delichon) vyskytujúci sa na Slovensku. Hniezdi v Európe, severozápadnej Afrike, Malej Ázii, južnej Sibíri až po Tichý oceán. Hniezdi v obciach a horských chatách na celom Slovensku. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov belorítka obyčajná patrí medzi najmenej ohrozené druhy, celková populácia klesá. V európskej populácii bol v rokoch 19802013 zaznamenaný mierny pokles.

 Opis 
Belorítka obyčajná meria 16 –  s rozpätím krídel 25 - 30cm a váži 18 – 20,5 g. 

Samček i samička majú hlavu, chrbát, krídla a chvost modrastočiernej farby s výnimkou trtáča, ktorý je biely Spodná časť tela je biela. Chvost je vykrojený. Mláďatá sú matné s hnedým nádychom na vrchnej i spodnej časti tela.

 Hlas 

Ich spev je príjemné švitorenie, menej melodické ako u lastovičky obyčajnej. Varovný hlas znie ako ostré "čiip", kontaktný hlas ako "pritt".

 Výskyt a stav na Slovensku 
Hniezdenie belorítok bolo na Slovensku dokázané v 94,6 % mapovacích kvadrátov. Najvyššie hniezdenie bolo zistené  v Nízkych Tatrách. Najväčšie počty dosahuje na sídliskách z panelových domov. Je sťahovavá, prilieta v polovici apríla a odlieta koncom augusta, začiatkom septembra. Ak je teplá jeseň, ojedinele sa vyskytnú ešte v októbri. Belorítky zo Slovenska migrujú do Afriky cez Balkánsky polostrov.

Odhadovaný počet hniezdiacich párov je 500 000 - 1 000 000. Veľkosť populácie i územie na ktorom sa vyskytuje 
sú stabilné, maximálna zmena do 20%. Ekosozologický status v roku 1995, 1998 a 2001 žiadny. V roku 2014 NT* A2bc - takmer ohrozený. Európsky ochranársky status nezaradený SPEC. Stupeň ohrozenie S, vyhovujúci ochranársky status.

 Hniezdenie 
Belorítky si stavajú svoje hniezda z hliny. Samec i samička svorne stavajú hniezdo pomocou mokrej pôdy, ktorú zbierajú na okrajoch mlák a potokov. Hniezdo má tvar štvťgule s malým vletovým otvorom. Celá stavba je hotová asi za týždeň. Vajíčka sú biele, býva ich 4 - 5 a sedia na nich obaja rodičia asi 12 - 13 dní. Po vyliahnutí ich spoločne kŕmia. Za rok majú dve hniezdenia, začínajú v máji.

 Biotop 
Belorítky žijú najmä v sídliskách miest a v obciach s murovanými domami. Často hniezdia aj v kolóniách.  

 Potrava 
Lovia lietajúcie hmyz, hlavne muchy. Reagujú na počasie a lovnú taktiku si prispôsobia, pri zlom počasí lovia tesne nad vodnou hladinou, pri inverzii lovia vo veľkých výškach na hrebeňoch hôr, napríklad v Malej Fatre až  alebo sa zdržujú pri pasúcom sa dobytku. Bola tiež pozorovaná pri love hmyzu v okolí hniezd bocianov.

 Ochrana 
Je zákonom chránená, spoločenská hodnota je 500 €  (Vyhláška MŽP č. 170/2021).. Belorítky negatívne ovplyvňuje nepriaznivé počasie a to nielen počas hniezdenia ale aj počas migrácie. Vrabec domový obsadzuje jej hniezda, čo môže viesť k opusteniu lokality. Na túto tému bola vykonaná štúdia v Poľsku. Na budovách, kde nie sú prekážkou, je možné podporiť ich hniezdenie lištami. Pod existujúce hniezda, kde je znečisťovanie trusom problémom, je vhodné umiestniť pod tieto hniezda podložky.

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 



Kategória:Lastovičkovité
Kategória:Vtáky na Slovensku
Kategória:Najmenej ohrozené druhy