Republikánska strana poľnohospodárskeho a maloroľníckeho ľudu

Republikánska strana poľnohospodárskeho a maloroľníckeho ľudu (, skratka RSZMĽ, známa aj ako Agrárna strana) bola politická strana pôsobiaca v prvej a nakrátko aj v druhej Československej republike, ktorá vznikla v roku 1922 spojením Republikánskej strany českého venkova (tá sa vyvíjala od roku 1899), Slovenskej národnej a roľníckej strany (Vavro Šrobár, čestný predseda Matúš Dula) a Slovenskej domoviny (Milan Hodža).

Predsedom Agrárnej strany bol Antonín Švehla a hlavnými voličmi boli malí a strední roľníci, hlavnými predstaviteľmi boli väčšinou statkári. Strana kombinovala sociálne a demokratické myšlienky a bola vnímaná ako stredopravá. Bola jadrom vládnych koalícií v rokoch 1922 až 1938 v období existencie Prvej československej republiky. Strana zvíťazila vo voľbách v rokoch 1925 a 1929. Vo voľbách v roku 1935 ju predstihla Sudetonemecká strana. Švehla bol predsedom vlád v období: 7. október 1922 –  18. marec 1926) a  12. október 1926 – 1. február 1929 a Hodža v období 5. november 1935 –  22. september 1938.

Po mníchovskej dohode (30. september 1938) v období Druhej republiky boli agrárnici hlavnou zložkou Strany národnej jednoty (národní jednoty), ktorej predseda Rudolf Beran zastával až do apríla 1939 funkciu premiéra. 

V období existencie Slovenského štátu (1939 – 1945) bolo oficiálne prezentované zomknutie väčšiny strán s vládnucou HSĽS (agrárnej a aj Slovenskej národnej strany) a aj preto bola po vojne agrárna strana vyslovene zakázaná v hlave IX. Košického vládneho programu. Jej členovia na Slovensku prešli do Demokratickej strany, v Česku k národným socialistom a ľudovcom. 

Ustanovujúca schôdza exilovej organizácie strany sa konala v Paríži 27. – 28. septembra 1948, a ťažisko jej činnosti bolo v USA. Po 1989 viacero novovzniknutých politických strán v Česku aj na Slovensku sa hlásilo k odkazu pôvodnej Agrárnej strany (v Česku napr. aj Miroslav Sládek).

 Názov 
Úplný názov strany bol v češtine Republikánská strana zemědělského a malorolnického lidu a v slovenčine Republikánska strana poľnohospodárskeho a maloroľníckeho ľudu (niekedy uvádzané s českým slovom zemedelského [ľudu] namiesto spisovného slova poľnohospodárskeho), no už v dobe jej existencie sa zaužíval skrátený názov Agrárna strana (), ktorý vystihoval jej ideologickú podstatu – zastávanie agrarizmu.

Príslušník agrárnej strany je označovaný ako agrárnik. Prinajmenšom v ľudáckej straníckej tlači boli agrárnici pejoratívne nazývaní argaláši.Juriga, Ferdiš. Po prvom prvom máji. In: Slovák. 10. 5. 1923, roč. V, č. 105, s. [1].Slovák. 7. 6. 1924, roč. VI, č. 130, s. 3.

 Predsedovia strany 
 Antonín Švehla (19191933)
 Rudolf Beran (19351938)

 Ďalší významní členovia 

 Matúš Dula
 Milan Hodža
 Anton Štefánek 
 Jozef Lettrich
 Viliam Pauliny
 Ján Duchaj
 Ján Ivák
 Jozef Bránecký
 František Chvalkovský
 Pavel Blaho (1867)
 Ľudovít Medvecký
 Alexius Toronský

 Zvolení poslanci a senátori na Slovensku 

 V parlamentných voľbách v roku 1920 

 Poslanci 12 (z 57): Pavol Blaho, Ján Botto, Jozef Branecký, Ivan Hálek, Milan Hodža, Ján Janček, Bohuslav Klimo, Ľudovít Medvecký, Juraj Sopko, Kornel Stodola, Vavro Šrobár, Ján Vanovič
 Senátori 6 (z 29): Ján Duchaj, Matúš Dula, Milutin Križko, Šimon Roháček, Ján Ružiak, Jaroslav Vlček

 V parlamentných voľbách v roku 1925 

 Poslanci 12 (z 57): Pavol Blaho, Ján Botto, Jozef Branecký, Ján Halla, Milan Hodža, Pavol Macek, Ján Petrovič, Juraj Slávik, Andrej Šoltys, Anton Štefánek, Samuel Zoch, Jozef Žalobin
 Senátori 5 (z 28): Ľudovít Okánik, Cyril Pivko, Šimon Roháček, Kornel Stodola, Vavro Šrobár

 V parlamentných voľbách v roku 1929 

 Poslanci 12 (z 54): Štefan Blažek, Michal Dorič, Milan Hodža, Ján Janček, Juraj Kaliňák, Ján Petrovič, Juraj Slávik, Štefan Stunda, Anton Štefánek, Pavol Teplanský, Ján S. Vančo, Ján Zeman
 Senátori 6 (z 31): Ján Botto, Ján Danko, Cyril Pivko, Kornel Stodola, Adolf Šelmec, Vavro Šrobár

 V parlamentných voľbách v roku 1935 

 Poslanci 12 (z 59): Štefan Csomor, Ondrej Devečka, Milan Hodža, Ján Lichner, Karol Rybárik, Juraj Slávik, Štefan Stunda, Pavol Teplanský, Jozef Topoli, Ján Ursíny, Ján S. Vančo, Peter Židovský
 Senátori 5 (z 30): Ján Botto, Kornel Stodola, Adolf Šelmec, Anton Štefánek, Ján Zeman

 Volebné výsledky strany na Slovensku v rokoch 1920 - 1938 
+RokDruh voliebZískané hlasyPodiel v %Získané mandátyUmiestnenieVysvetlivky1920Poslanecká snemovňa242 04518,0512/562.Pôvodne samostatná Slovenská národná a roľnícka strana, ktorá sa až v roku 1922 zlúčila s republikánskou stranou.1920Senát181 289?6/282.Pôvodne samostatná Slovenská národná a roľnícka strana, ktorá sa až v roku 1922 zlúčila s republikánskou stranou.1923Župné voľby~286 60021%49/1972.Voľby sa konali len na území Slovenska, teda v šiestich župách. Republikánska strana sa v nich vyhrala v Košickej župe (31,6 %, pred SĽS) a druhá  (po SĽS) skončila v Nitrianskej, Martinskej, Zvolenskej a Liptovskomikulášskej župe. V Bratislavskej župe skončila tretia (po SĽS a Krajinskej kresťansko-socialistickej strane).1925Poslanecká snemovňa248 03417,4012/572.1925Senát214 384 17,615/282.1928Krajinské zastupiteľstvo271 29520,678/362.zisk 8 z 36 volených poslancov krajinského zastupiteľstva + 6 poslancov (nominantov strany) menovaných ústrednou vládou na návrh krajinského prezidenta.1929Poslanecká snemovňa278 97919,5412/542.1929Senát250 09119,866/312.1935Poslanecká snemovňa286 73917,6412/582.V závere roku 1938 8 poslancov vstúpilo do poslaneckého klubu HSĽS-SSNJ, 1 poslanec stratil mandát v súvislosti s pričlenením južného Slovenska Maďarsku po viedenskej arbitráži.1935Senát255 64317,805/312.V závere roku 1938 všetkých 5 senátorov vstúpilo do senátorského klubu HSĽS-SSNJ. 1935Krajinské zastupiteľstvo285 67218,898/362.1938Obecné voľby????voľby sa konali len v približne 41 % obciach na území Slovenska a celkové výsledky neboli nikdy publikované, a ani sa nezachovali. Strana bola súčasťou koalície "Slovenská jednota za československú demokraciu a republiku" (spolu so sociálnymi demokratmi, národnými socialistami, živnostníkmi, českými "lidovcami", stranou Národné zjednotenie a prekvapivo aj SNS). Podľa zápisov I. Dérera strany združené v Slovenskej  jednote po sčítaní hlasov predbehli HSĽS a obdržali spolu 43,9 % hlasov. Koľko hlasov z toho obdržala republikánska strana nevedno. 

 Referencie 

 Pozri aj 
 Agrárna strana
 Republikánský dorast československého vidieka

 Zdroj 

Kategória:Politické strany v Česko-Slovensku
Kategória:Politické strany za prvej republiky
Kategória:Agrárne strany
Kategória:Agrárne strany na Slovensku