Kulak

Kulak (  = päsť) pôvodne ruský zriedka používaný pejoratívny výraz pre dedinského úžerníka. Počas vlády boľševikov propagandistické označenie pre stredných až bohatých roľníkov. V roku 1914 tvorili asi 10Serbyn, R., 2005, Kulaks. in Schelton, D. L. (Editor), Encyclopedia of Genocide and Crimes against Humanity. Vol. 2 I–S, Macmillan Reference, Thomson Gale, Detriot, s. 628-630 - 15 % ruských roľníkov, v období tzv. Novej ekonomickej politiky (tzv. NEP) ich význam ešte vzrástol. Sovietsky režim však pri prenasledovaní nepriateľov neuplatňoval žiadne oficiálne vymedzené hranice definujúce stredných a bohatých roľníkov.

Stalin v roku 1929, resp. na základe vyjadrenia CK VKP(b) z 30. januára 1930, nariadil vykonať počas kolektivizácie poľnohospodárstva „likvidáciu kulakov ako triedy“ v rámci procesu tzv. raskulačivania, resp. rozkulačenia / dekulakizácie. Vo vybraných regiónoch sa mal počet kulakov znížiť na 3 - 5 %. V praxi im bola odobratá všetka pôda, boli deportovaní, časť z nich v rámci oblastí a krajov, v ktorých žila, ďalší aj do odľahlých častí krajiny, zväčša na Sibír a do Kazachstanu. Iní boli v zinscenovaných procesoch odsúdení na nútené práce v gulagoch. Niektoré, väčšinou náhodné prípady boli exemplárne riešené popravami zastrelením. Odhaduje sa, že takto bolo zlikvidovaných viac ako 5 miliónov roľníkov, okrem iného aj v dôsledku hladomoru. Ten mal viacero príčin, bol jednak výsledkom štátom organizovaného a tvrdo dodržiavaného odoberania úrody z kolchozov a jej predajom do zahraničia, čo malo neraz za následok chýbanie osiva na ďalší rok. Ale aj neochoty roľníkov dbať a starať sa riadne o produkciu v novom systéme, ktorý ich okradol o majetok. Výsledkom bol natoľko rozsiahly rozvrat a prepad poľnohospodárskej výroby v ZSSR, že sa z neho sovietske poľnohospodárstvo už nikdy nespamätalo.

 V Česko-Slovensku 
Slovo kulak bolo prevzaté a používané aj česko-slovenskými komunistami v rámci násilnej kolektivizácie poľnohospodárstva v Česko-Slovensku v 50. rokoch 20. storočia, ako označenie roľníkov s výmerou najprv nad 20, potom 15 ha a 12 ha (po znárodnení aj s menšou rozlohou). V slovenčine má slovo kulak jednoznačne pejoratívny význam.Peciar, Š. (ed.), Albrechtová, V., Budovičová, V., Hayeková, M., Jakubičková, L., Schnek, R., Smiešková, E., Šalingová, M., Urbančok, M., 1959: Slovník slovenského jazyka. I. A – K. 1. vyd. Bratislava: Vydavateľstvo SAV, 815 s. Ak bol niekto označený ako kulak, rozumie sa tým nepriateľský a zlovoľný, štátne záujmy poškodzujúci sedliak. Pri likvidácii podnikania mali komunisti jednoduchý a jednoznačný cieľ, ale u poľnohospodárov bola táto úloha komplikovanejšia. Bolo nutné nepriateľa nájsť, pomenovať a zničiť ho. Kulak bol ekvivalent pre triedneho nepriateľa. Kto sa nepodriadil diktátu strany, diktátu politicky uvedomelých, bol ociachovaný a zbavený práv a majetku. 

Jedným zo spôsobov likvidácie kulakov bolo navýšiť im kontingenty tak, aby ich nemohli splniť, a potom ich obžalovať zo sabotáže, „zatajovania pôdy“ či „skrývania úrody“.

 Referencie 

 Externé odkazy 
 Kulak na www.totalita.cz

 Zdroj 

Kategória:Dejiny Sovietskeho zväzu
Kategória:Komunizmus v Česko-Slovensku
Kategória:Stalinizmus