Pľaša (vrch)

PľašaIn: Názvy vrchov, dolín, priesmykov a sediel. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, dostupné v archíve. (; ) je vrch v Bukovských vrchoch, krajinnom celku Polonín. Leží na slovensko-poľskej hranici nad obcou Runina, približne  severovýchodne od Sniny.
 Názov 
Pôvodný názov vrchu Plasza pochádza z valašského (rumunského) slova "pleš" a znamená lysý (holý).

 Poloha 
Nachádza sa v severnej časti Bukovských vrchov, v geomorfologickom podcelku Bukovce. Juhozápadná časť hrebeňa a masívu leží v Prešovskom kraji, okrese Snina a na katastrálnom území obce Stakčín, severovýchodná patrí poľskému Podkarpatskému vojvodstvu, powiatu Lesko a gmine Cisna. Najbližším sídlom je južne situovaná Runina, západne je dnes zaniknutá obec Ruské, juhozápadne sa nachádza Príslop a Topoľa, juhovýchodne Zboj a Nová Sedlica, severovýchodne Wetlina a Stare Siolo a severne Strzebowiska, všetky patriace do gminy Cisna. Masív patrí v slovenskej časti do Národného parku Poloniny a národnej prírodnej rezervácie Pľaša s najvyšším 5. stupňom ochrany, v poľskej do Ciśniańsko-Wetlińskiego Parku Krajobrazowego.

 Opis 
Pľaša leží v hraničnom hrebeni na severnom okraji Bukovských vrchov, medzi vrchmi Kurníkov Beskyd () a Ďurkovec (). Západným smerom sa nachádzajú Rypy (), Strop (), Solište (), Borsuk () a Veľký hrb (), južným Hajdošík (), Saganovec (), Bukovec (), Stolová () a Minčol (), východným Ďurkovec (), Jarabá skala (), Čelo () a Paportna () a severným Hnatowe Berdo (), Smerek (), Fereczata (), Szczawnik (), Kruhliak () a Kurníkov Beskyd ().Bukovské vrchy. Turistická mapa. 1 : 50 000. Harmanec: VKÚ, a. s., 2023. Západné svahy odvodňuje Černegov potok do Cirochy v povodí Laborca, južné potok Pľaša do Uličky v povodí Uhu a severné potok Smerek do Wetliny v povodí Visly. Vrcholom vedie značená Východokarpatská magistrála. 

Vrcholové časti zaberá územie Stužica – Bukovské vrchy, ktoré bolo v roku 2007 zapísané do zoznamu Svetového prírodného dedičstva UNESCO v kategórii Staré bukové lesy a bukové pralesy Karpát a iných regiónov Európy (). Dôvodom boli zachovalé pralesy s vyše 200 ročnými bukmi (Fagus sylvatica) vysokými takmer 40 metrov a vyše 300 ročnými mimoriadne mohutnými jedincami, skupinami jedle bielej (Abies alba) mimoriadnej hodnoty, dosahujúcimi výšku až 50 metrov, ako aj rovnako mohutnými jedincami javora horského (Acer pseudoplatanus) a bresta horského (Ulmus glabra). Zároveň patrí do lokality Bukovské vrchy (SKUEV0229), ktorá je územím európskeho významu sústavy Natura 2000.

Vrch je v oblasti, ktorá je z pohľadu svetelného znečistenia najtmavšou oblasťou na Slovensku. Vznikol tu prvý park tmavej oblohy na Slovensku pod názvom Park tmavej oblohy Poloniny.

V okolí vrcholu možno pozorovať zákopy z obdobia 2. svetovej vojny. Medzi Ďurkovcom a Pľašou sú najkrajšie poloninské lúky na Slovensku.

 Výhľady 
Vrcholovú časť pokrýva nesúvislý lesný porast s pásmom horských lúk – polonín a poskytuje panoramatické výhľady. Z vhodných lokalít je tak vidieť okolité vrcholy Bukovských vrchov, Slanské a Vihorlatské vrchy, Bieszczady v Poľsku a ukrajinské Karpaty. Za dobrých podmienok je z vrcholu vidno vyše  vzdušnou čiarou vzdialené Vysoké Tatry a vrch Nízkych Tatier – Kráľovu hoľu ().

 Turizmus 
Cez hrebeň a vrchol Pľaše vedie  červeno značená Východokarpatská magistrála, kopírujúca hlavný karpatský hrebeň až na najvýchodnejší bod Slovenska – trojmedzie () na vrchu Kremenec (). Magistrála sleduje slovensko-poľskú štátnu hranicu, vedúcu viacerými vrcholmi s panoramatickým výhľadom - napr. Kamenná lúka (), Jarabá skala (), Ďurkovec () a iné. Severozápadným smerom vedie magistrála cez Laboreckú vrchovinu a jej najvyšší vrch Vysoký grúň () a Laborecký priesmyk () až k Duklianskemu priesmyku ().

Zo slovenskej strany je najľahší výstup z Runiny, najvyššie položenej obce v Sninskom okrese ako aj v celom Zemplíne. Obec je východiskovým bodom do Národného parku Poloniny – na hlavný karpatský hrebeň a do oblasti nad vodárenskou nádržou Starina.

 Prístup 
 po  červeno značenej Východokarpatskej magistrále hlavným hrebeňom:
 od severozápadu z Ruského sedla () cez Kruhliak
 od juhovýchodu zo Sedla pod Ďurkovcom
 po  zelenej značke z obce Runina cez Sedlo pod Ďurkovcom (); trvanie: ↑ 3:10 h, ↓ 2:30 h, prevýšenie: 
 po  žltej značke z obce Nová Sedlica cez rázc. Jarabá skala

 Možnosti dopravy do turistických východísk 
Do obce Runina je možné dopraviť sa prímestskou dopravou autobusovými linkami SAD Humenné.Pravidelná doprava > Prímestská doprava > Humenné na stránke SAD Humenné, a. s.Pravidelná doprava > Prímestská doprava > Snina na stránke SAD Humenné, a. s. Vzdialenosť: Humenné-Runina , Snina-Runina . Pre vyhľadanie spojenia možno použiť internetový cestovný poriadok .

 Galéria 
Kliknite na obrázok pre jeho zväčšenie.

 Referencie 

 Pozri aj 
 Pľaša (národná prírodná rezervácia)
 Stužica – Bukovské vrchy
 Bukovské vrchy
 Poloniny
 Národný park Poloniny
 Park tmavej oblohy Poloniny
 Zoznam vrcholov v Bukovských vrchoch

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Poloha na turistickej mape
 Poloha na turistickej / cykloturistickej mape
 360° virtuálny panoramatický výhľad z vrcholu Pľaše na okolité vrchy na PeakFinder.org (po anglicky)
 Národný park Poloniny na Štátna ochrana prírody Slovenskej Republiky
 Poloniny na Poloniny.fussion.info

Kategória:Vrchy v Poľsku
Kategória:Vrchy v Bukovských vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Tisícovky v Poľsku
Kategória:Vrchy v okrese Snina
Kategória:Vrchy v Podkarpatskom vojvodstve