Stanovoje nagorie

Stanovoje nagorie () je horský systém v južnej časti ruského ďalekého východu. Vysočina sa tiahne od severného výbežku Bajkalu na západe až k rieke Oľokma na východe, kde prechádza v Stanový chrbát.
Je tvorený niekoľkými hrebeňmi a rozsiahlymi kotlinami v nadmorskej výške 500 až 1 000 m. Jeho dĺžka je zhruba 700 km.

 Geografia 
Vysočina zahŕňa niekoľko kotlín, z nich najvýznamnejšie sú Verchneangarskaja (), Mujsko-Kuandinskaja () a Verchnečarskaja (), a vysokohorských chrbtov, ktoré uvádza nasledujúca tabuľka:

 Chrbát po rusky  najvyšší bod Názov po rusky Južno-Mujskij chrebet  Южно-Муйский3 067 m Mujskij Gigant Муйский Гигант Severo-Mujskij chrebet  Северо-Муйский2 537 m -   Kodar  Кодар3 072 m Pik BAM  пик БАМ Udokan  Удокан 2 561 m -   Kalarskij  Каларский2 519 m Skalistyj Golec  Скалистый Голец
(Podľa ruskej wikipédie)

 Geológia 
Pohorie je tvorené predovšetkým kryštalickými a premenenými horninami. Sú tu náleziská zlata, medi, fluoritu a čierneho uhlia.

 Flóra 
Močaristé dna kotlín sú porastené podmáčanými lúkami. Od úpätia hôr až do hranice lesa, ktorá je v nadmorskej výške 1 200 m, sa rozprestiera tajga. Vyššie rastie riedky les alebo tam je alpínska tundra.

 Externé odkazy 
 Ruský federálny kartografický portál, doporučené výseky: O-49, O-50, N-49, N-50  

 Zdroj 

Kategória:Pohoria v Rusku