Černiny (vrch v Bukovských vrchoch)

ČerninyIn: Názvy vrchov, dolín, priesmykov a sediel. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, dostupné v archíve. (; ) je názov vrchu v Bukovských vrchoch, krajinnom celku Polonín. Leží na slovensko-poľskej hranici nad obcou Osadné, približne  severne od Sniny.

 Poloha 
Nachádza sa v severozápadnej časti Bukovských vrchov, v geomorfologickom podcelku Bukovce. Západná a južná časť masívu leží v Prešovskom kraji, okrese Snina a na katastrálnom území obce Stakčín, severovýchodná patrí Podkarpatskému vojvodstvu, powiatu Lesko a gmine Cisna. Najbližšími sídlami sú západne situované Osadné a juhozápadne ležiace Hostovice, Čukalovce a Parihuzovce, južne sa nachádza aj Stakčín a dnes zaniknutá obec Zvala, severovýchodne už v Poľsku osada Solinka, patriaca do gminy Cisna. Masív patrí do Národného parku Poloniny.

 Opis 
Černiny ležia v hraničnom hrebeni na severnom okraji Bukovských vrchov, medzi vrchmi Strop () a Rydošová () v Laboreckej vrchovine. Západným smerom sa nachádza Rydošová, Kýčerský grúň (), Vysoký grúň (), Ščoby (), Kýčera () a Veľká Kýčera (), južným Skory (), Hrčasté () a Borsuk (), východným Solište (), Kýčerka (), Strop (), Šípková (), Rypy (), Kruhliak (), Jaslo (), Rys (), Rosocha () a Hyrlata () a severným Osina (), Feliszówka (), Matragona () a Chryszczata ().Bukovské vrchy. Turistická mapa. 1 : 50 000. Harmanec: VKÚ, a. s., 2023. Západné svahy odvodňuje Černinský potok do Udavy v povodí Laborca, južné potok Stružnica do Cirochy a severné rieka Solinka v povodí Visly. Vrcholom vedie značená Východokarpatská magistrála. 

V roku 1939 vzniklo na vrchu trojmedzie, kde sa stretávali vtedajšie hranice Poľska, Slovenska a Maďarska. Pred vrcholom smerom od rázcestia Balnica leží na červeno značkovanom turistickom chodníku, pri hraničnom stĺpe číslo 1/46, starý hraničný stĺp z tohto obdobia. 

V okolí vrchu nad zaniknutou obcou Zvala prebiehali počas 2. svetovej vojny ťažké boje. Vojnový front tu stál 10 týždňov. Pri oslobodzovaní tejto obce boli najvyšším vyznamenaním "Hrdina Sovietskeho zväzu" ocenení sovietski vojaci: čatári Viktor J. Kostin, Vasilij N. Golovaň a Vasilij P. Ivanenko a vojak Džuma Karakulov. V rámci bývalého Československa ich nemala viacej žiadna iná obec, ani mesto. Až do dnešných dní sa na samotnom vrchole a v jeho okolí nachádzajú stopy po vojenských zákopoch z čias vojny.

Vrcholové časti zaberá územie Stužica – Bukovské vrchy, do ktorého patrí aj neďaleká PR Udava a ktoré bolo v roku 2007 zapísané do zoznamu Svetového prírodného dedičstva UNESCO v kategórii Staré bukové lesy a bukové pralesy Karpát a iných regiónov Európy. Dôvodom boli zachovalé pralesy s vyše 200 ročnými bukmi, vysokými takmer 40 metrov a vyše 300 ročnými mimoriadne mohutnými jedľami bielymi s výškou až 50 metrov a rovnako mohutnými jedincami javora horského a bresta horského. Zároveň patrí do lokality Bukovské vrchy (SKUEV0229), ktorá je územím európskeho významu sústavy Natura 2000.

Vrch je v oblasti, ktorá je z pohľadu svetelného znečistenia najtmavšou oblasťou na Slovensku. Vznikol tu prvý park tmavej oblohy na Slovensku pod názvom Park tmavej oblohy Poloniny.

 Výhľady 
Vrchol pokrýva lesný porast, ktorý neumožňuje rozhľad. Z vhodných lokalít na hrebeni a úbočí je však miestami vidieť okolité vrcholy Bukovských vrchov, no tiež Laboreckú vrchovinu, Slanské a Vihorlatské vrchy, Bieszczady v Poľsku a ukrajinské Karpaty.

 Turizmus 
Cez hrebeň a vrchol Černín vedie  červeno značená Východokarpatská magistrála, kopírujúca hlavný karpatský hrebeň až na najvýchodnejší bod Slovenska – trojmedzie () na vrchu Kremenec (). Sleduje tiež slovensko-poľskú štátnu hranicu, vedúcu viacerými vrcholmi s panoramatickým výhľadom - napr. Kamenná lúka (), Jarabá skala (), Ďurkovec (), Pľaša () a iné. Severozápadným smerom vedie magistrála cez Laboreckú vrchovinu a jej najvyšší vrch Vysoký grúň () a Laborecký priesmyk () až k Duklianskemu priesmyku ().

Zo slovenskej strany je najľahší výstup z obce Osadné po  žltej a následne  červenej turistickej značke. Obec Osadné je východiskovým bodom do Národného parku Poloniny – do oblasti Udavy, na Bieščadskú úzkokoľajku a na hlavný karpatský hrebeň.

Na žlto značkovanom chodníku, začínajúcom v obci Osadné pri rázcestí Diakov () začína trasa  náučného chodníka s názvom Medzinárodný lesnícky náučný chodník Udava - Solinka a vedie spolu so  žltou turistickou značkou na slovensko-poľskú štátnu hranicu k rázcestiu Balnica () a pokračuje do Poľska.

 Prístup 
 Zo Slovenska 
 po  červeno značenej Východokarpatskej magistrále hlavným hrebeňom:
 od severozápadu z Vysokého grúňa cez rázc. Balnica
 od juhovýchodu z Ruského sedla () cez Rypy (), Šípkovú () a Strop ()
 po  žltej značke z obce Osadné cez rázc. Balnica, trvanie: ↑ 3:00 h, ↓ 2:40 h, prevýšenie: 

 Z Poľska 
 po  značke z obce Wola Michowa cez rázcestie Balnica (), odtiaľ po  značke na vrchol, trvanie: ↑ 3:30 h, ↓ 2:50 h, prevýšenie: 
 po  modrej značke hrebeňom:
 od juhovýchodu z Przełęczy nad Roztokami Górnymi ()
 od severozápadu od vrchu Wysoki Groń ()

 Možnosti dopravy do turistických východísk 
Do obce Osadné je možné dopraviť sa prímestskou dopravou autobusovými linkami SAD Humenné.Prímestská doprava na stránke SAD Humenné, a. s. Vzdialenosť: Humenné-Osadné , Snina-Osadné . Pre vyhľadanie spojenia možno použiť internetový cestovný poriadok.

 Galéria 
Kliknite na obrázok pre jeho zväčšenie.

 Referencie 

 Pozri aj 
 Stužica – Bukovské vrchy
 Bukovské vrchy
 Poloniny
 Národný park Poloniny
 Park tmavej oblohy Poloniny
 Zoznam vrcholov v Bukovských vrchoch

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Poloha na turistickej mape
 Poloha na turistickej/cykloturistickej mape
 Národný park Poloniny
 Poloniny na Poloniny.fussion.info

Kategória:Vrchy v Bukovských vrchoch
Kategória:Vrchy v okrese Snina
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov v Poľsku
Kategória:Vrchy v Podkarpatskom vojvodstve