Poniklec slovenský

Poniklec slovenský je trváca, celá chlpatá až huňatá bylina z čeľade iskerníkovitej (Ranunculaceae). Nachádza sa hlavne na strednom a východnom Slovensku, najmä vo vyšších polohách. Ide o zákonom chránenú rastlinu, ktorá sa považuje za symbol a posol jari. Tento nenápadný, modrofialový kvet rastie na teplých krovinatých a trávnatých skalnatých stráňach. Jeho spoločenská hodnota je približne 265 € (podľa Zbierky zákonov č. 24 z roku 2003).

 Výskyt 
 poniklec slovenský je západokarpatský endemit
 najväčší výskyt byliny je na strednom a východnom Slovensku v nadmorskej výške 350 až , od pahorkatín po subalpínske oblasti
 poniklec slovenský rastie na teplých krovinatých a trávnatých skalnatých stráňach, najmä v oblastiach: Strážovské vrchy, Súľovské vrchy, južná časť Veľkej Fatry, Muránska planina, Malé Karpaty, Javorníky, Považský Inovec, Lúčanská Malá Fatra, Chočské vrchy, Poľana, južná časť Nízkych Tatier, Slovenský raj, Slovenské rudohorie, Slovenský kras a poľská časť TatierSAŽP. Na túru s naturou. Atlas rastlín: Poniklec slovenský. dostupné online  

 Kvitnutie 
 marec až máj, ojedinele v júni aj v septembri
 počas kvitnutia dosahuje poniklec slovenský dĺžku 10 – 
 kvety sú modrofialové, chlpaté, zvonovitého alebo miskovitého tvaru, vyrastajú skôr ako listy
 priemer kvetu je 5,5 – , ktorý sa neskôr roztvára
 prízemné listy sú v čase kvitnutia nevyvinuté, vyrastajú až po odkvitnutí, sú takisto chlpaté
 listové úkrojky sú široké 15 – 
 plodom je nažkaBOŽOVÁ, D.: Bylinny a drobné kry v lesoparku Baba na jar. In:  Prírodná rezervácia Baba. dostupné online
 Pestovanie a rozmnožovanie 
 poniklec slovenský je obľúbenou skalničkou v domácich záhradách
 darí sa mu na slnečných miestach na skalke medzi vápencovými kameňmi
 zle sa presádza, lebo patrí medzi byliny s dlhým koreňom
 najlepším spôsobom rozmnožovania je výsev semienok hneď po dozretí byliny
 nové byliny po zasiatí vykvitnú až po troch rokoch
 Zaujímavosti 
 poniklec slovenský je jedovatá rastlina, najmä jej nadzemná časť obsahuje jedovatú účinnú látku proanemonín. Vonkajší účinok tejto látky pôsobí silne dráždivo, spôsobuje zápal na pokožke. Jej vnútorné požitie pôsobí utlmujúco na nervový centrálny systém. Vyvoláva zvracanie a hnačky. Uvoľnené toxíny spomaľujú srdečný tep a znižujú krvný tlak natoľko, že môže dôjsť až ku kóme.
 v ľudovom liečiteľstve sa využíva na vonkajšie liečenie ekzému a reumatizmu 
 požitie čerstvých rastlín môže dobytku spôsobiť žalúdočné a črevné zápaly, podráždenie obličiek a prítomnosť krvi v moči.BOŽOVÁ, D. 2008. Jedovatá krása alebo ako sa pri potulkách prírodou vyhnúť zdravotným problémom. In. Mladý vedec. SR. 2008. roč. 1, č. 3, s. 14 – 17.dostupné online 

 Referencie 

Kategória:Iskerníkovité
Kategória:Rastliny európskeho významu
Kategória:Rastliny s fialovými kvetmi
Kategória:Zákonom chránené rastliny na Slovensku
Kategória:Skalničky