Jiří Karásek ze Lvovic

Jiří Josef Antonín Karásek ze Lvovic, vlastným menom Josef KarásekLexikon české literatury 2/II K–L. Praha: Academia, 1993. S. 664., podľa iných zdrojov "vlastným menom" Jiří Antonín KarásekČeská literatura od počátků k dnešku. Praha: NLN, 1998. S. 409 a 1006. alebo "občianskym menom" Josef Jiří Antonín KarásekNovák, J. V., NOVÁK, A. Přehledné dějiny literatury české. S. 921. (* 24. január 1871, Praha - † 5. marec 1951) bol český básnik, spisovateľ a kritik. Jeho prvé diela boli napísané pod vplyvom naturalizmu, neskôr začal tvoriť dekadentne a stal sa popredným predstaviteľom tohto smeru. Ako kritik používal impresionistických postupov.

Usporiadal tiež pražské poštové múzeum, bol tiež zberateľ drobnej grafiky, pôsobil v časopise Český bibliofil. Zaujímal sa o okultizmus a bol členom českej spoločnosti hermetikov Universalia.

Prívlastok ze Lvovic k svojmu pripojil na základe svojho tvrdenia, že je potomkom hvezdára zo 16. storočia, Cypriána Lvovického ze Lvovic, čo súviselo so záľubou dekadentov vo vzývaní aristokracie.

 Životopis 
Po ukončení štúdia na gymnáziu v Prahe pokračoval na bohosloveckej fakulte, kde strávil necelé dva roky. Potom žil rok v Bavorsku. Po roku 1891 nastúpil ako úradník na pošte, potom bol menovaný riaditeľom knižnice ministerstva pôšt a riaditeľom Poštového múzea a archívu. 

V roku 1894 založil spoločne s Arnoštom Procházkom časopis Moderní revue, v ktorom uverejňovali najmä českú a francúzsku dekadentnú tvorbu. V nasledujúcom roku sa v júnovom čísle časopisu Karásek prvýkrát v českých dejinách pokúsil o verejnú obhajobu homoerotického cítenia, čo bola jeho osobná téma. Za prvej republiky postupne vydával dva "listy pre sexuálnu reformu" - Hlas a Nový hlas.LISHAUGEN, Roar: Nejistá sezóna jiné literatury, Dějiny a současnost, č. 12/2007. (online)

Počas svojho života zhromaždil rozsiahlu súkromnú knižnicu (48 000 zväzkovKatalog online: http://nris.nkp.cz/Katalog.aspx?sigla=ABE336&katkey=PNPKKG) a zbierku slovanského umenia a grafiky (40 000 položiek). Roku 1922 túto tzv. Karásovu galériu venoval Československej obci sokolskej, ktorá sídlila v Tyršovom dome v Prahe, s podmienkou, že ju bude do konca života spravovať. Od roku 1954 je súčasťou Pamätníka národného písomníctva sídliacom na pražskom Strahove.

Bol tiež spisovateľom, autorom mnohých básní aj próz. Niektoré z jeho románov sú teraz radené do literatúry science fiction.

Zomrel takmer zabudnutý v Prahe roku 1951 na zápal pľúc.

Po celý život vášnivo zbieral obrazy z celého sveta a jeho zbierka je dodnes najväčšou zbierkou moderných obrazov v celej Európe. Neskôr bola zoštátnená a vystavená v českých múzeách.

 Dielo 
 Zazděná okna (1894)
 Sodoma (1895) - bola cenzúrou zakázaná a vyšla znova až o desať rokov neskôr po interpelácii sociálnodemokratického poslanca Josefa Hybeša vo viedenskom parlamente
 Kniha aristokratická (1896) - nové vydanie tých básní zo zbierky Sodoma, ktoré neboli zabavené cenzúrou
 Sexus necans (1897)
 Gotická duše (1900, prepracované vydanie 1905 a 1921)
 Romány tří mágů: Román Manfreda Macmillena (1907), Scarabaeus (1908), Ganymedes (1925)
 Ztracený ráj (1938)
 Zplozenci pekla (1940) prepracovaný román Josefa Jiřího Kolára

 Referencie 

 Externé odkazy 
 Jiří Karásek ze Lvovic v databáze Národní knihovny ČR
 Video o Karáskovi a Karáskovej galérii
 Karásková galéria

 Zdroj 

Kategória:Českí spisovatelia
Kategória:Českí spisovatelia science-fiction
Kategória:Českí básnici
Kategória:Českí literárni kritici
Kategória:Českí slobodomurári
Kategória:Osobnosti z Prahy
Kategória:České LGBT osobnosti