Brno dolní nádraží

Brno dolní nádraží (iné názvy: Brno-dolní, Rosické nádraží) je nákladná železničná stanica v Brne, ktorá sa nachádza vo štvrti Trnitá na ulici Rosická 505/1a v km 2,420 dvojkoľajnej elektrifikovanej trate Brno-Horní Heršpice - Brno-Maloměřice. Disponuje ôsmimi dopravnými a dvanástich manipulačnými koľajami, sú do nej zaústené tri vlečky.

 Dejiny 
Po dvojstanici KFNB/StEG (dnes stanica Brno hlavní nádraží, predtým tiež horní nádraží) ide o tretiu najstaršiu brniansku stanicu. Sprevádzkovaná bola 2. januára 1856 na okraji brnianskeho predmestia Trnitá ako koncová stanica Brniansko-Rosickej železnice (odtiaľ „Rosické nádraží“), ktorá si tu zriadila aj výhrevne.

V roku 1870 prevzala prevádzku na tejto dráhe StEG, ktorá na Rosickú trať napojila v Střeliciach svoju vlastnú novú dráhu z Hrušovan nad Jevišovkou (resp. z Viedne). Aby spojila svoju časť Horního nádraží s Dolným nádražím (ktoré bolo podstatne rozšírené), postavila tohto roka StEG tiež spojku vedúcu po násype okolo dnešnej Vaňkovka a obchodného domu Tesco (pozdĺž ulice Dornych) k severnému zhlaviu hlavného nádražia pred viaduktom cez Chrenovú ulicu.

Odvtedy bolo už Dolní nádraží využívané iba ako nákladná stanica, osobné vlaky tu nezastavovali a pokračovali po tomto prepojení až na Hlavní nádraží.

V roku 1879 sa Brniansko-Rosická dráha stala súčasťou StEG.

Do severného zhlavia Rosického nádraží bola v roku 1887 privedená ďalšia trať StEG, Vlárská dráha (vrátane židenickej spojky), na ktorú bola napojená v roku 1890 nákladná Svitavská pobrežné dráha, ktorú využívali nákladné vlaky z Tišnova pre priamu jazdu na Dolní nádraží, ktoré bolo opäť rozšírené. Osobné vlaky z Vlárskej dráhy v prvých rokoch dochádzali na Rosické nádraží a následne zosúvali po spojke na Horní nádraží, od roku 1900 už na Dolní nádraží nezachádzali a využívali židenickú spojku. V roku 1904 postavila StEG pred riekou Svratkou z južného zhlavia stanice odbočujúcu střelickú spojku na trať KFNB, ktorú začali využívať pre jazdu na hlavní nádraží osobné vlaky od Střelic. V roku 1909 bola StEG zoštátnená.Kotoul, s. 55. V rokoch 1966-1970 bola trať Brno-Horní Heršpice - Brno dolní nádraží - Brno-Židenice prestavaná na nákladný prieťah, ktorý je v tejto podobe využívaný dodnes; zároveň bola roku 1970 zrušená priama spojka na hlavní nádraží k viaduktu na Křenovej.

Výhrevňu Brniansko-Rosickej dráhy na dolním nádraží začala v roku 1870 využívať StEG, ktorá ju postupne rozširovala a stala sa pre ňu hlavnou brnianskou výhrevňou. Po zoštátnení išlo o jedno z dvoch hlavných rušňových dep v meste, zlúčené boli až v roku 1994. Teraz je súčasťou DKV Brno.

náhľad|Pôvodná výpravná budova s novo postaveným dreveným prístreškom pre cestujúcich v lete 2013
V rokoch 2010-2012 bolo po nákladnom prieťahu každodenne vedených niekoľko vlakov linky S1 IDS JMK, Rosickým nádražím však iba prechádzali.

V roku 2013, prvýkrát od roku 1870, bolo Dolní nádraží využité aj pre osobnú dopravu. Kvôli rozsiahlej rekonštrukčnej výluke hlavního nádraží bolo na mieste tretej staničnej koľaje dolního nádraží vybudované 200 m dlhé provizórne nástupište, pri ktorom od 13. júla do 11. augusta 2013 zastavovali diaľkové vlaky (EuroCity a expresy). Regionálne vlaky väčšinou končili v staniciach na okrajoch mesta, iba integrovaná linka S3 nákladným prieťahom prechádzala bez zastavenia.

V mieste Dolního nádraží počítajú plány s výstavbou nového, presunutého brnianskeho Hlavního nádraží.

 Referencie 

 Iné projekty 

 Zdroj 


Kategória:Železničné stanice v Brne