Marie Pujmanová

Marie Pujmanová, rodená Hennerová (* 8. jún 1893, Praha – † 19. máj 1958, Praha) bola česká spisovateľka a novinárka. Bol jej udelený titul národná umelkyňa.

Jej otec Kamil Henner bol univerzitným profesorom cirkevného práva na Právnickej fakulte Karlovej univerzity. Pujmanová sa neskôr myšlienkovo ​​rozišla s triedou, z ktorej pochádzala, a venovala sa robotníckej problematike. Niekoľkokrát navštívila Sovietsky zväz a tieto cesty veľmi ovplyvnili jej myslenie. Od roku 1912 žila v Českých Budějoviciach a vzala si syna tunajšieho zámožného advokáta a politika V. Zátku. Manželstvo však nebolo šťastné a po jej nervovom ochorení skončilo rozvodom. Druhýkrát sa vydala za Ferdinanda Pujmana. V roku 1932 podporovala štrajk baníkov v Moste.

Prispievala do Rudého práva (kde sa snažila pôsobiť na deti), Literárních novin, Lidových novin, Tribuny, Českého slova, Přítomnosti atď.

V 50. rokoch sa stala jednou z hlavných propagátoriek politických procesov. Napr. žiadala maximálne tresty pre "zradcov". Zároveň urobila maximum pre to, aby z väzenia dostala svojho syna Petra, ktorý chcel so skupinou ľudí utiecť cez hranice.

 Dielo 
Začiatky jej tvorby sú ovplyvnené impresionizmom, neskoršia tvorba je už úplne pod vplyvom socialistických myšlienok. Jej tvorbu ovplyvnil František Xaver Šalda a Růžena Svobodová. Neskôr na ňu veľmi zapôsobil Julius Fučík.

Jej diela sú presvedčivejšie ako diela Marie Majerovej, bojovala v nich proti nezamestnanosti a fašizmu.

 Pod křídly – (1917) zachytáva detstvo citovo prudkej Irenky, autobiografické prvky
 Povídky z městského sadu – (1920) reakcie na prvú svetovú vojnu
 Pacientka doktora Hegla – (1931) príbeh o meštianskom dievčati Karle, ktorá sa zamiluje do ženatého doktora a stane sa jeho milenkou, musí sa vyrovnať s opovrhnutím zo strany svojej vlastnej spoločenskej triedy, vymaniť sa z jej pút a prejsť dezilúziou lásky, aby dozrela v samostatnú vyrovnanú ženu a stala sa spokojnou slobodnou matkou
 Předtucha – (1942) novela zaoberajúca sa problémom dospievajúcich detí, príbeh o úzkosti o životy blízkych
 Svítání – (1949) zachytáva tu meniaci sa život mládeže, ide o súbor poviedok, ktoré sú rozdelené do troch častí:
 Za časů císaře pána – život detí v Rakúsku-Uhorsku
 Čerti s ním šijí – z obdobia prvej republiky
 Včera a dnes – po roku 1945
 Sestra Alena – (1958) krátka poviedka o mladej zdravotnej sestre, ktorá sa zamiluje do pacienta po nefrektómii, aj napriek jeho zlému zdravotnému stavu si ho vezme, končí tragicky
 Modré Vánoce – (1958)

 Románová trilógia 
 Lidé na křižovatce – (1937) román z prostredia veľkého závodu (továrnik Kazmar – Tomáš Baťa), tu na osudoch ľudí sleduje zmeny politického myslenia 20. rokov 20. storočia. Používa tu vnútorný monológ. Z celej trilógie najkvalitnejšie dielo
 Hra s ohněm – (1948), politický román rozpráva o osude G. Dimitrova (obvineného zo zapálenia ríšskeho snemu) Dostupné online.
 Život proti smrti – (1952), dokončuje osudy hlavných postáv na konci vojny

 Poézia 
Jej poézia je veľmi politická a trpí všetkými problémami poézie 50. rokov 20. storočia.

 Zpěvník – (1939)
 Verše Mateřské – (1940)
 Rafael a Satelit – (1944), veršovaná inotajná poviedka o domove – takmer nepolitické dielo
 Radost i žal – (1945)
 Vyznání lásky – (1949)
 Milióny holubiček – (1950)
 Čínský úsměv – (1954)
 Praha – (1954)
 Marie Curieová – (1957), poéma – takmer nepolitické dielo

 Externé odkazy 
 Základní typ epické věty u B. Němcové a M. Pujmanové
 Glosa k románu M. Pujmanové

 Zdroj 

Kategória:Česko-slovenskí národní umelci
Kategória:Českí spisovatelia
Kategória:Českí básnici
Kategória:Českí spisovatelia románov
Kategória:Pochovaní v Prahe
Kategória:Osobnosti z Prahy