Ruža šípová

Ruža šípová (iné názvy pozri nižšie; lat. Rosa canina) je druh z rodu ruža (Rosa), 1-3 metre vysoký ker. Jeho plod sa volá šípka (ľudovo: šipka, šípok, šípek) a jeho kvet šíp(k)ová ruža či šíp(k)ová ružička.

 Názvy 
Súčasný slovenský názov tejto rastliny, vyskytujúci sa už od 19. storočia, je ruža šípováČERVENKA,M. et al. Slovenské botanické názvoslovie. Bratislava: Príroda. 1986. S. 395BARANEC, T. et al. Systematická botanika. Nitra: Slovenská poľnohospodárska univerzita, 2009, S. 8NOVACKÝ, J. M. Botanika pre VI. a VII. triedu slovenských gymnázií a pre učiteľské akadémie. Bratislava: Štátne nakladateľstvo, 1943, S. 92KOVALEVSKÝ, M. Verejná prosba (pokračovanie). Dom a škola 6/1890 S. 178. Staršie slovenské názvy sú ruža šípkováHURYCH, V., VANČEKOVÁ, K. Sadovníctvo, sadovnícka dendrológia. Bratislava: Príroda, 1986, S. 107LIPTÁK, F. Naše liečivé rastliny, ich sbieranie a družstevné speňažovanie. Bratislava: Družstevné vydavateľstvo, 1948, S. 100MALOCH, M. Krmovinárstvo. Bratislava: Oráč, 1952, S. 402 (toto môže byť aj bohemizmusČeský názov rastliny znie růže šípková.), šíp divýFUTÁK, J. Slovenský herbár. Trnava: Spolok sv. Vojtecha, 1946, S. 297, ruža obyčajnáZÁVODNÝ, V. Park v Ruských Pekľanoch. Zborník Východoslovenského múzea v Košiciach. Prírodné vedy 1979. 1980 č. 1. S. 228RUTTKAY, A. Kostolec - archeologická lokalita v prírode, stručný sprievodca. Piešťany: Balneologické múzeum, 1989, S. 39, ruža diváružička. Slovník slovenských nárečí, ruža planáSTOLIČNÁ, R. Tradičná strava Slovenska. Bratislava: Veda, 2000, S. 47, ruža psia*,  ružaBEDŐ, A. Horár alebo základy lesníctva v otázkach a odpoveďách. Budapešť. 1887, S. 60. 

Staršie názvy a dnes ešte ľudové názvy sú šíp(k)ová ružičkaPETRÁŠ, V. Ruža - kráľovná kvetov. Slovenské  ovocinárstvo 473-474/1944. S. 10Málo používané ruže. 264/1935. S. 64 (toto je v súčasnosti skôr názov len kvetu tejto rastlinyšípkový. Slovník slovenského jazyka (Peciar)), šíp [resp. šip, šyp] (šíp bol aj starší názov rodu ružaKMEŤ, A. Veleba Sitna. S. 165 a nasl. OSVALD, F. R., SALVA, K. Tovaryšstvo. Ružomberok: Tlačou kníhtlačiarne Karla Salvu, 1893, S. 165 alebo sa používa ako označenie planých ružíšíp. Slovník slovenského jazyka (Peciar)), šípkašípka. Krátky slovník slovenského jazyka 2020 [resp. šipka, šípky, šipky], šípok, šípekšípka. Historický slovník slovenského jazyka (tvary šípka, šípok, šípek alternatívne označujú plod ruže šípovej), psia ruža*Život a príroda. Obzor, 5. јúla 1880, S. 147, divá ružaŽivot a príroda. Obzor 25. mája 1875. S. 115BRABENEC, M. Ruža šípová. Naše liečivé rastliny 4/1970 S. 106 (divá ruža alternatívne označuje akúkoľvek ružu, ktorá je divá), planá ružaKOŽEHUBA, J. Prírodopis pre národnie školy - Rastlinopis. Turč. Sv. Martin: Tlačou a nákladom kníhtlačiarsko-účastinárského spolku, 1872, S. 4 (planá ruža alternatívne označuje akúkoľvek neštepenú, divú ružu), cirňova ruž(ičk)aBUFFA, F. Vznik a vývin slovenskej botanickej nomenklatúry. Bratislava: Vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 1972, S. 357. (*) Názov psia ruža (ktorý je aj doslovným prekladom vedeckého mena Rosa canina) údajne súvisí s tým, že starí Rimania ružu šípovú používali proti besnote.

Ľudové názvy sú: šíp(k)ová ružaruža. Slovník slovenského jazyka (Peciar)RÓZOVÁ, Z. Význam drevín pre človeka: Európsky sociálny fond. Nitra: Univerzita Konštantína Filozofa, 2007, S. 58 (toto môže byť aj názov len kvetu tejto rastliny), šíp(k)ový kerJILEMNICKÝ, P. Pole neorané. Praha: Družstevní práce, 1932, S. 244CHRENKOVÁ, E., TANKÓ, L. Maďarsko-slovenský a slovensko-maďarský slovník. Bratislava: Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1979, S. 64 (tento názov môže alternatívne znamenať černicuMAJTÁNOVÁ, M. Z vývinu slovenskej botanickej terminológie. Československý terminologický časopis. 4/1966. S. 245), šípovníkšípovník. Slovník slovenského jazykaBUFFA, F. Vznik a vývin slovenskej botanickej nomenklatúry. Bratislava: Vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, 1972, S. 370, divý šípPAMUKOV, D. P. et al. Prírodná lekáreň. Bratislava: Príroda, 1988, S. 275, tŕňová ružaBUČKOVÁ, A. Šípová ruža. Naše liečivé rastliny. 5/1971, S. 156, divoká ružaBRABENEC, M. Čo zbierať v októbri? Zdravie 9/1980 S. 32, poľná ruža (tento názov môže alternatívne znamenať ružu roľnúPETRÁŠ, V. Ruža - kráľovná kvetov. Slovenské  ovocinárstvo 473-474/1944. S. 9); v časti východného Slovenska śverbohuska, śverboritka, śverbovuska, śverbovuźina (posledné štyri názvy alternatívne označujú čučoriedku), śvirboric, ečepečeSMATANA, M. Niektoré názvy ovocných plodov a ich odrôd v slovenských nárečiach (2). Kultúra slova 4/2011 S. 227; staršie: mrhelec, šípinky.

 Výskyt 
Vyskytuje sa takmer v celej Európe. Rastie na slnečných stráňach, medziach, v priekopách a na okrajoch lesov. Vyskytuje sa od nížin až do hôr do výšky 1 200 m n. m. Má rada vápenatú, hlbokú pôdu, jej korene siahajú až meter hlboko.

 Opis 
Šípová ruža má vzpriamené alebo previsnuté tŕnisté vetvy. Dlhé výhony niekedy šplhajú po blízkych stromoch. Tŕne bývajú hákovito zahnuté. Listy sú tenké, päť- až sedempočetné, s relatívne úzkymi prílistkami a s elipsovitými, tupo končistými, ostro dvojito pílkovitými lístkami. Lístky sú eliptické až vajcovité, zašpicatené, s pílovitým okrajom, 2-4 cm dlhé a 1 až 2,5 cm široké.

Kvitne v máji a v júni. Voňavé kvety bohaté na nektár majú ružovú alebo bielu farbu, merajú asi 5 až 6 cm v priemere a vyrastajú po 1-3 na 0,5 až 2 cm dlhých stopkách. Korunné plátky sú 2 až 2,5 cm dlhé. 

Lesklé červené šípky, ktoré dozrievajú v auguste a septembri, sú 2-3 cm dlhé a ich tvar býva rôzny, od vajcovitého až po guľatý. Semená uložené vo vnútri šípok sú chránené ostrými chĺpkami. Šípky sú odolné proti mrazu.

Ker má hnedú kôru. Na vetvách tohto kríka sa objavujú výrastky, ktoré svojím vzhľadom pripomínajú jablko.

 Použitie 
Predtým sa v ružovej vode zo šípok umývali ruky. Bežné je dnes využitie v gastronómii. Je známy pokrm staršieho dáta rosée, čo bol ochutený kapún plnený okvetnými plátkami šípovej ruže. Do mnohých pokrmov sa používa ako voňavá prísada.

Šípky sú jedlé a bohaté na vitamíny, najmä na vitamín C. Varí sa z nich čaj na posilnenie organizmu a vzhľadom na to, že šípky pôsobia aj mierne močopudne, dá sa použiť aj pri ochoreniach močového ústrojenstva alebo obličiek. Zo šípok je možné vyrábať tiež sirupy, zaváraniny, kompóty, domáce víno alebo šípkový likér. Šípkový čaj pôsobí preventívne proti nachladnutiu a infekciám, spevňuje cievne steny a priaznivo pôsobí pri kŕčových žilách. Upokojuje a zlepšuje schopnosť sústredenia a pomáha proti jarnej únave.

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 "Ruža šípová" na prirodakarlovarska.cz 

 Zdroj 

Kategória:Ružovité
Kategória:Kry
Kategória:Liečivé rastliny
Kategória:Koreniny