Tunel Čebrať

Tunel Čebrať je slovenský diaľničný dvojrúrový tunel s dĺžkou 3,6 kilometrov vo výstavbe, ktorý sa nachádza na diaľnici D1 na úseku medzi Hubovou a Ivachnovou. Zmluva na výstavbu bola podpísaná 7. novembra 2013, samotná výstavba sa oficiálne začala 11. februára 2014. Oficiálny začiatok razenia tunela sa slávnostne začal 19. septembra 2014 osadením sošky sv. Barbory pri východnom portáli. Pôvodný plán počítal s odovzdaním tohto úseku diaľnice vrátane tunela do užívania v lete 2017. Tunel bol slávnostne prerazený až po vyše 8 rokoch, dňa 15. novembra 2022. Po definitívnom odovzdaní do užívania motoristickej verejnosti v plnom profile, ktoré sa očakáva na jar 2026, bude tretím najdlhším tunelom na Slovensku. Zhotoviteľom stavby je združenie stavebných spoločností OHL ŽS a Váhostav – SK. Maximálna povolená rýchlosť v tuneli je stanovená na 100 km/h. Po jeho sprevádzkovaní motoristom ušetrí 16 minút času.

Tunel je známy svojou dlhou a komplikovanou výstavbou, ktorá bola prerušovaná a spomaľovaná v dôsledku nedostatočne realizovaného geologického prieskumu. V roku 2015 muselo byť razenie zastavené pre mimoriadne nepriaznivé geologické podmienky, ktoré znemožňovali pokračovať v prácach podľa pôvodného projektu. Následné doplňujúce inžinierskogeologické a hydrogeologické prieskumy preukázali, že pôvodne navrhnutá trasa zasahovala do rozsiahleho zosuvného územia. Z tohto dôvodu bolo nevyhnutné trasu odkloniť do svahov pohoria, teda do stabilnejšieho horninového prostredia. Prepracovanie projektovej dokumentácie a zmena trasy viedli k výrazným zmenám v parametre tunela: jeho dĺžka sa z pôvodne plánovaných približne 2 000 metrov predĺžila na takmer 3 600 metrov. Tieto úpravy zároveň podstatne navýšili celkové náklady na výstavbu – z pôvodných 227 miliónov eur bez DPH na sumu presahujúcu 600 miliónov eur. Tunel Čebrať je najdlhšie budovaným tunelom spomedzi všetkých cestných tunelov na Slovensku.

 Výstavba a zmena variantu 
Razenia tunela sa začalo 19. septembra 2014. Pôvodný plán počítal s odovzdaním tohto úseku diaľnice vrátane tunela do užívania v lete 2017. Tunel sa razil cyklickým spôsobom razenia použitím novej rakúskej tunelovacej metódy (NRTM). Pri razení tunela sa postupovalo v závislosti od geologických podmienok horninového masívu. V úsekoch s pevnejšou a stabilnejšou horninou dosahoval jeden raziaci záber dĺžku približne 2,5 metra, pričom bolo možné realizovať dva až tri takéto zábery denne. V geologicky menej stabilných úsekoch sa raziaci záber skrátil na približne 1 meter a denný postup predstavoval v priemere 1,5 záberu za deň. 

Budovanie diaľničného úseku s tunelom v roku 2015 skomplikovalo málo únosné podložie tunela v kombinácii s rizikom zosuvu svahu nad trasou tunela pri západnom portáli blízko obce Hrboltová. Razenie tunela bolo už po približne 300 metroch vzhľadom na daný problém pozastavené a neskôr, začiatkom roka 2016, bol oficiálne predstavený nový definitívny variant vedenia trasy ako ekonomicky a technicky najvýhodnejšie riešenie vzniknutej situácie. Rozhodlo sa o posune trasy diaľnice severne mimo zosuvového územia, čo malo za následok omeškanie odovzdania celej stavby do užívania, jej predraženie, ako aj predĺženie tunelových rúr z pôvodných 2 026 metrov až na dĺžku 3 650 metrov. Raziace práce sa v tuneli síce v auguste 2018 obnovili na základe ohlásenia realizácie geologickej úlohy, plný rozbeh výstavby celého úseku diaľnice však nastal až po získaní platného stavebného povolenia. 

Bez stavebného povolenia bolo razenie tunela možné iba z východného portálu a najviac v rozsahu 3 300 metrov dĺžky tunela, z celkovej dĺžky 3 600 metrov. Podmienkou pre vydanie stavebného povolenia bolo právoplatné územné rozhodnutie. Národná diaľničná spoločnosť (NDS) nedodržala svoj vlastný, už viac krát revidovaný, plán získania územného rozhodnutia do februára 2019. Územné rozhodnutie bolo napokon vydané až v marci 2020, avšak ihneď bolo napadnuté dotknutými stranami. Právoplatné územné rozhodnutie mala NDS k dispozícií až 30. apríla 2020. 
náhľad|257x257bod|Tunel počas raziacich prác v novembri 2014
V auguste 2021 minister dopravy Andrej Doležal uviedol, že v tuneli chýba posledných asi 400 metrov do prerazenia a aktuálne sa už len čaká na stavebné povolenie na razenie zo západného portálu. Slávnostné prerazenie tunela prebehlo 15. novembra 2022, teda až po ôsmich rokoch od začiatku jeho razenia. V novembri 2023 minister dopravy Jozef Ráž ml. oznámil, že v tunelových rúrach boli dokončené práce na sekundárnych osteniach. Na stavbe podľa ministerstva pracovalo vyše 500 robotníkov. Práce pokračovali aj na mostných a cestných objektoch pred tunelom. Práce zahŕňali úpravy kruhových objazdov a násypov pod budúcou vozovkou, stabilizáciu svahov, ako aj realizáciu konštrukčných a živičných vrstiev vozovky. Súčasťou prác bola tiež inštalácia žľabov a protihlukových stien. Na mostoch prebiehali prípravy na položenie obrusnej vrstvy, zároveň sa realizovali práce na mostnom príslušenstve, vrátane osadzovania zábradlí, zvodidiel a mostných záverov.

V októbri 2024 bola v tuneli hotová betonáž vozovky. Súbežne prebiehali práce na realizácii požiarneho vodovodu, tunelových chodníkoch a v oboch rúrach sa čistilo drenážne odvodnenie. Vo februári 2025 sa dokončila inštalácia káblových vedení a vykonávali sa napäťové skúšky. V marci 2025 minister dopravy informoval, že v tuneli prebiehajú práce na montáži technológií. S otvorením tunela sa rátalo v decembri 2025 spoločne s tunelom Višnové, ale na úseku Hubová - Ivachnová, ktorého súčasťou je aj tunel Čebrať došlo k ďalšiemu neočakávanému zosuvu pôdy, ktorý mal dopad na jeden mostný objekt a nový termín otvorenia bol stanovený na jar 2026.

 Technická a geologická špecifikácia 
náhľad|Okolie východného portálu tunela Čebrať v máji 2025
Tunel Čebrať prechádza od nového západného portálu popod južné svahy kóty Radičiná (1 172,2 m n. m.) a severné svahy vrchu Čebrať (1054,2 m n. m.), od východného portálu vstupuje do údolia Likavky severne od obce Likavka. Dĺžka razenej časti v pravej tunelovej rúre je 3 634,38m a v ľavej tunelovej rúre 3 612,5. Hĺbené úseky sú budované v otvorenej stavebnej jame na oboch portáloch, ktoré budú následne zasypané. Každá z tunelových rúr je vybavená štyrmi jednostrannými núdzovými zálivmi, v ktorých sú umiestnené SOS kabíny. Bezpečnostný systém tunela zahŕňa 14 priečnych prepojení medzi rúrami – z toho 10 sú priechodné pešie prepojenia a 4 sú určené na prejazd vozidiel v prípade núdze. Odvodnenie horninovej vody je navrhnuté bočnými priebežnými drenážami s čistiacimi výklenkami. Stredové odvodnenie tunela bolo vzhľadom na minimálne prítoky do tunela zrušené, čo je z hľadiska nerealizácie šácht vo vozovke lepšie riešenie pre dopravu a prevádzku tunela. Odvodnenie vozovky je navrhnuté štrbinovými žľabmi, ktoré sú na portáloch zaústené do kanalizácie diaľnice. V chodníkoch v tuneli šírky 1,0 m sú uložené káblové trasy technologického vybavenia tunela a požiarny vodovod. Vozovka je navrhnutá z cementobetónového krytu po celej dĺžke tunela. Smerom od východného portálu zhruba do polovice dĺžky tvorí masív mráznické súvrstvie s výskytom slienitých vápencov, slieňovcov, ílovcov a pieskovcov. V zvyšnej časti tunela smerom k západnému portálu sa nachádza porubské súvrstvie tvorené prevažne ílovcami, slienitými vápencami, pieskovcami a siltovcami. Konštrukcia razených častí oboch tunelových rúr pozostáva z dvojvrstvového ostenia – primárneho a sekundárneho.

 Galéria 

 Referencie 

 Externé odkazy 
 Tunely na stránke Národnej diaľničnej spoločnosti 

Čebrať
Kategória:Diaľnica D1 (Slovensko)
Kategória:Doprava v okrese Ružomberok
Kategória:Stavby v okrese Ružomberok