Národnostné zloženie Uhorska

Toto je článok o národnostnom zložení Uhorska.

Na konci 15. a 16. storočia 

Údaje s Chorvátskom-Slavónskom 
 Podľa autorského kolektívu (2024) 
Slováci%Maďari%Nemci%Ukrajinci%Židia%Rumuni%Srbi a Chorváti%ostatní%počet obyv. Uh.1495 (odhad z rôznych zdrojov)-58,6------3 500 0001590 (odhad z rôznych zdrojov)-46------2 624 000

Poznámka:
 Plne rekonštruovať etnické pomery obdobia v ktorom sa sčítanie obyvateľov nevykonalo nie je možné. Vzhľadom na zmeny vo význame slov „natio“ a etnicita sa zhromaždili rôzne faktory a zdroje (napr. pôvod geografických názvov, lingvistickú analýzu priezvisk daňových poplatníkov, monografie o histórii miest, údaje z miestnych registrov). Údaje pochádzajú aj z informácií obsiahnutých v osmanských daňových súpisoch z druhej polovice 16. storočia. <ref>Hungary and the Hungarians., 2024 </ref>  Je však jednoznačne preukázaný fakt depopulácie južných a centrálnych oblastí Uhorska vplyvom osmanských vojen (potvrdené súpismi daňovníkov v rokoch 1715-1720) a s tým spojená zmena etnických pomerov.

Od začiatku 18. storočia do zániku Uhorska 

Údaje bez Chorvátska-Slavónska 
 Podľa J. Mésároša (2004) 
Slováci%Maďari%Nemci%Rusíni%Židia%ostatní%počet obyv. Uh.1785-1787 (odhad podľa rakúskeho sčítania ľudu, kombinovaného s dátami zo súpisu obyv. z roku 1715-1720)15,637,7- - - 46,78 003 0001830-35 (E. Fényes odhad podľa rôznych zdrojovnajmä podľa cirkevných súpisov, vydané 1836-40) 15,345,111,94,72,320,710 677 8591846 (J. Hein odhad, vydané 1852-53)1440,98,63,61,930,813 110 1481850-51 (rakúske sčítanie ľudu)14,13910,93,6230,212 323 0971857 (rakúske sčítanie ľudu)12,737,98,63,33,234,312 808 4911869 (A. Ficker odhad)13,841,413,33,1-31,54 108 0001869-1870 (K. Kelety odhad podľa uhorského sčítania ľudu a údajov mater. jazyku žiakov zákl. škôlvydané 1872)13,846,913,73,4-22,113 219 3501880 (uhorské sčítanie ľudu)13,546,613,62,6-23,713 755 6031890 (uhorské sčítanie ľudu)12,548,513,12,5-23,415 163 5381900 (uhorské sčítanie ľudu)11,951,411,92,5-22,316 838 2551910 (uhorské sčítanie ľudu)10,754,510,42,5-21,918 264 517
Poznámky:
 Údaje pred rokom 1880 zahŕňajú aj územia k Uhorsku pripojené do 70. rokov, teda najmä Sedmohradsko a srbsko-banátsku Vojenskú hranicuporov. napr. 
K roku 1785-1787: Sčítanie ľudu z 80. rokov 18. storočia nesledovalo národnostné zloženie Uhorska. Podľa odhadu O. JászihoJászi, O.: A nemzeti államok kialakulása és a nemzetiségi kérdés, 1912  z 8 003 000 napočítaných obyvateľov bolo vtedy 29 % (2 329 000) Maďarov a 71 % (5 681 000) Nemaďarov. Tieto údaje neskorší autori spochybnili, pretože Jászi vychádzal z dát I. ÁcsadyhoÁcsady, I.: Magyarország népessége a Pragmatika sanktio korában, 1896   o národnostnom zložení obyvateľstva v roku 1720, ktoré Ácsady odvodil podľa zápisu priezvisk v súpisoch obyvateľstva z rokov 1715-1720. Ácsadyho dáta (celkový počet obyvateľov Uhorska bez Temešského banátu a Chorvátska 2 582 598, z toho 45 % Maďarov a 17,6 % Slovákov spolu s Rusínmi) sa po druhej svetovej vojne ukázali ako chybné, a tým pádom boli chybné aj Jásziho výpočty. Novšie údaje rôznych autorov udávajú odhad národnostného zloženia k sčítaniu 1785-1787 tak, ako je vyššie uvedené v tabuľke.
 K Fénesovým odhadom existuje viacero výhrad, vrátane chybného odhadu celkového počtu obyvateľov krajiny a zaujatosti v prospech Maďarovokrem Mésároša pozri aj napr. Beksics, G.: Magyarosodás és magyarositás, 1883. Okrem toho porovnaj poznámku uvedenú nižšie k údajom S. Viatora.
 Rakúske sčítania ľudu evidovali národnosť priamo, uhorské sčítania (t.j. od roku 1880) evidovali národnosť len podľa materinského jazyka. Od roku 1880 otázka k 1 kolónke sčítacie hárku znela: „Aká je vaša materinská reč? Okrem toho akou domácou rečou ešte hovoríte?“, v roku 1900 túto otázku k 1 kolónke zmenili na „Aká je vaša materinská reč, teda tá reč, ktorú považujete za svoju a ktorou najradšej rozprávate? A okrem materinskej reči aké iné reči ešte ovládate?“, v roku 1910 boli tieto dve otázky rozdelené na 2 kolonky, ich znenie sa ale nezmenilo.
 Uhorské sčítania ľudu na rozdiel od rakúskych vôbec neevidovali Židov. Ale porovnaj poznámku uvedenú  nižšie k údajom S. Viatora.
 Hoci sa oficiálne mala zapisovať národnosť, ktorú si obyvateľstvo samo priznávalo, dochovali sa už k sčítaniu z roku 1851 správy v novinách (napr. Slovenské noviny 29.1. 1851 a 29.8. 1850 a 6.8.1850) o masovom zapisovaní čistých Slovákov sčítacími komisármi ako Maďarov.

 Podľa J. Mésároša (1992) 
Slováci%Maďari%Nemci%Ukrajinci%Židia%Rumuni%Srbi a Chorváti%ostatní%počet obyv. Uh.1850 (rakúske sčítanie ľudu)1541,511,63,82,119,35,21,511 607 tisíc1869 (K. Kelety podľa uhorského sčítania ľudu a údajov mater. jazyku žiakov zákl. škôl)13,847,513,63,7-17,53,70,813 186 tisíc1880 (uhorské sčítanie ľudu)13,546,613,62,6-17,52,61,613 741 tisíc1900 (uhorské sčítanie ľudu)11,951,411,92,5-16,63,72,016 834 tisíc

Poznámka:
 Údaje pred rokom 1880 sú bez započítania „časti územia rumunskej a srbsko-chorvátskej Vojenskej hranice“.
 Židov v Uhorsku od roku 1867 štatisticky zaraďovali buď medzi ostatné národnosti alebo k inej národnosti, ku ktorej sa hlásili (de facto teda najmä medzi Maďarov a Nemcov). Napríklad Kelety (1869) ich prevažne zaradil ako Nemcov, pretože ich materinským jazykom bol jidiš.
 Citované dielo (Dejiny Slovenska III'') bolo hotové začiatkom roka 1990, preto sa v knihe namiesto výrazu Rusíni používa prednovembrovým režimom preferovaný termín Ukrajinci.
 Počet „Ukrajincov“ v roku 1850 a 1869 je oproti ich skutočnému počtu značne zvýšený. Dôvodom je, že do tejto kategórie zaradili aj príslušníkov iných národností, ktorí boli príslušníkmi gréckokatolíckeho náboženstva alebo mali pravoslávny liturgický jazyk. Týka sa to najmä východoslovenských Slovákov.

 Podľa A Pallas nagy lexikona (okolo 1895)A Pallas nagy lexikona 

Slováci%Maďari%Nemci%Rusíni%Židia%Rumuni%Chorváti% Srbi%ostatní%počet obyv. Uh.1840 (J. Fényes odhad podľa cirkevných súpisov)14,942,611,23,9-19,50,90,33,911 274 6761870 (K. Kelety podľa uhorského sčítania ľudu a údajov mater. jazyku žiakov zákl. škôl)13,746,613,83,6-18,71,62013 219 3501881 (uhorské sčítanie ľudu)13,546,613,62,6-17,54,5(vrát. Srbov)-1,513 728 6221891 (uhorské sčítanie ľudu)12,548,613,12,5-17,11,23,21,615 133 494

Poznámka:
Text výslovne uvádza, že existujú aj údaje z (rakúskeho) sčítania za rok 1850, ale tie vraj sú nepriateľské voči Maďarom.
Sčítaniami z roku 1881 a 1891 sa myslia tie isté sčítania ako sú v iných zdrojoch uvedené pod rokmi 1880 a 1890.

 Podľa Révai Nagy lexikona ((?)1915)

Slováci%Maďari%Nemci%Rusíni%Židia%Rumuni%Chorváti% Srbi%ostatní%počet obyv. Uh.1840 (J. Fényes odhad podľa cirkevných súpisov)14,942,611,23,9-19,50,90,33,911 274 6761870 (K. Kelety podľa uhorského sčítania ľudu a údajov mater. jazyku žiakov zákl. škôl)13,746,613,83,6-18,71,62013 219 3501880 (uhorské sčítanie ľudu)13,546,613,62,6-17,54,7(vrát. Srbov)-1,613 749 6031890 (uhorské sčítanie ľudu)12,548,513,12,5-17,11,23,31,715 162 9881900 (uhorské sčítanie ľudu)11,951,411,92,5-16,61,12,6216 838 2551910 (uhorské sčítanie ľudu)10,654,410,42,5-16,11,12,52,218 264 533

Údaje vrátane Chorvátska-Slavónska 
 Podľa S. Viatora (1908, Appendix IV) Viator, S.: Racial problems in Hungary, 1908 (dostupné napr. na: 
Slováci%Maďari%Nemci%Rusíni%Židia%Rumuni%Chorváti%Srbi%Cigáni%ostatní%počet obyv. Uh.1840 (E. Fényes) 13,137,49,93,41,917,1106,4-0,512 880 4061853 (J. Hein)13,137,510,43,31,91,78,67,2-0,514 404 4571880 (Uhorská štat. ročenka)11,94212,52,3-15,415(vrát. Srbov)--1,715 642 1021890 (Uhorská štat. ročenka)1142,812,22,2-14,996,1-1,817 349 3981900 (Uhorská štat. ročenka)10,545,4112,2-14,68,75,5- 2,119 122 3401900 (revidované údaje z Uh. štat. roč.)10,441,29,92,24,4514,58,75,412 19 122 340

Poznámky:
 K roku 1840: S citovanými údajmi Fényesa niečo nie je v poriadku, pretože vo Viatorovom texte uvádzané Fényesove absolútne čísla pre Slovákov, Maďarov, Nemcov a Rusínov sú identické s číslami, ktoré uvádza Mésároš (pozri vyššie) pre Uhorsko bez Chorvátska-Slavónska. Celkový počet obyvateľov Uhorska vo Viatorovom texte je ale voči počtu obyvateľov v Mésárošovom texte (správne) zvýšený, takže jediný rozdiel po pridaní Chorvátska-Slavónska spočíva podľa Viatorovho textu v zvýšení počtu Chorvátov a počty ostatných etník zostávajú nezmenené, čo je očividne nemožné.
 K rokom 1880 - 1900: Uh. štat. ročenka uvádza paralelne aj čísla pre Židov (ktorí sú inak vo vyššie uvedených číslach rozložení do ostatných položiek); tieto čísla sú: 1880: 624 826 (t.j. 4 % obyvateľstva), 1890: 707 961 (t.j. 4,1 % obyvateľstva) a 1900: 826 222 (t.j. 4,3 % obyvateľstva).
 K roku 1900: Prepočet autora. Na vysvetlenie uvádza: „Odpočítal som všetkých nepokrstených Židov, ktorí sú klasifikovaní ako Maďari, a okrem toho okrúhlu sumu 200 000 Cigánov, ktorých oficiálna štatistika svojvoľne klasifikuje ako Maďarov.“ Treba dodať, že z čísiel je zrejmé, že autor neodpočítal Židov len od Maďarov, ale aj od ostatných národností.

 Podľa Ľ. Kačírka (2009) 
Slováci%Maďari%Nemci%Rusíni%Židia%Rumuni%Chorváti%Srbi%Cigáni%ostatnípočet obyv. Uh.185013,236,510,33,4-17,09,07,4-3,213 170 000188011,740,512,32,9-15,115,9(vrát. Srbov)-- 1,615 923 00019109,448,19,82,3-14,18,85,3- 2,220 885 000

 Referencie 

Kategória:Uhorsko