Adolf Branald

Adolf Branald (* 4. október 1910, Praha – † 28. september 2008, tamtiež) bol český spisovateľ, autor románov, poviedok, reportáží, kníh pre deti a mládež a divadelných hier pre ochotníkov.Slovník autorů literatury pro děti a mládež 2., LIBRI, Praha 2012, str.70 – 71.Lexikon české literatury 1., Academia, Praha 1985, str. 290291.

 Život 
Adolf Branald sa narodil v hereckej kočovnej rodine. Jeho otec Richard František Branald (18781950) bol herec, režisér a dramatik,Richard František Branald na CSFD matka Marie Branaldová (18871962) bola herečka.Marie Branaldová na CSFD Detstvo prežil v Prahe, v Plzni a na cestách s rodičmi, ktorí vystupovali s činohernými, operetnými a opernými spoločnosťami. Tvrdí sa o ňom, že bol prvá detská filmová hviezda v Čechách,Zemřel Adolf Branald, autor knihy Dědeček automobil pretože ako dieťa hral v niekoľkých nemých filmoch: napríklad v dvoch dnes už stratených filmoch svojho otca Československý Ježíšek (1918)Československý Ježíšek na CSFD a Aloisův los (1919)Aloisův los na CSFD alebo vo filme Venoušek a Stázička (1922) režiséra Svatopluka Innemanna.Venoušek a Stázička na CSFD

Roku 1929 maturoval na obchodnej akadémii, potom vystriedal veľké množstvo zamestnaní. Bol úradníkom v banke, obchodným zástupcom olejárskej firmy, klaviristom v kine, kníhkupcom a od roku 1936 do roku 1945 výpravcom na rôznych železničných staniciach. Po skončení druhej svetovej vojny pracoval ako tlačový referent na ministerstve dopravy a v rokoch 19521959 ako redaktor vydavateľstva Československý spisovatel a od roku 1959 bol spisovateľom na voľnej nohe.Slovník českých spisovatelů, LIBRI, Praha 2000, str. 106 Roku 1948 vstúpil do KSČ, ale v roku 1969 zo strany vystúpil, takže za normalizácie nemohol v sedemdesiatych rokoch publikovať.Adolf Branald na CSFD

Svoju literárnu dráhu začal už pred druhou svetovou vojnou radom divadelných hier pre ochotníkov, ktoré písal väčšinou so svojím otcom a ku ktorým tiež často skladal aj hudbu. Ako prozaik debutoval roku 1947 románom Stříbrná paruka. Už v tejto kronike hereckého rodu sa objavuje jeho hlavná tvorivá metóda, ktorá dáva jeho dielam mnohokrát až reportážnu osobnosť: prepojenie faktografie a fabulovaných príbehov hrdinov, ktorí chápu svoje povolanie ako životné poslanie. Publikoval tiež v mnohých novinách a časopisoch (Nový život, Svobodné slovo, Literární noviny, Svět práce, Plamen, Divadlo, Zlatý máj a ďalšie). Mnoho jeho diel bolo sfilmovaných.

Roku 1965 dostal titul zaslúžilý umelec, v roku 1996 mu bola udelená Cena PEN klubu za celoživotné dielo a roku 2003 Cena Miroslava Ivanova za literatúru faktu. Roku 2008 bol in memoriam vyznamenaný Medailou Za zásluhy I. stupňa.Ústav pro českou literaturu AV ČR

 Dielo 
 Divadelné hry 
 Rézinka od pěchoty (1932) spoločne so svojím otcom Richardom Františkom Branaldom
 Neptej se, proč tě líbám (1932), spoločne so svojím otcom
 Vstup do srdce zakázán (1932), spoločne so svojím otcom
 Dcerušky tatíka Berušky (1933), spoločne so svojím otcom
 Naše tchyně odzbrojuje (1933), spoločne so svojím otcom
 Zamilovaná babička (1933), spoločne so svojím otcom
 Veselá vojna (1934), spoločne so svojím otcom
 Márinka ze staré myslivny (1934), spoločne so svojím otcom
 Láska na konci vesnice (1934), spoločne so svojím otcom
 Nestyď se, tatínku... (1934)
 Svatební manévry (1934), spoločne so svojím otcom
 Dva vojáci od muziky (1935), spoločne so svojím otcom
 Anča komediantka (1937)
 A v tom zámku byla panna (1937)
 Král muzikantů (1938)
 Velká noční hudba (1958), rozhlasová hra
 Mařenka z Arény (1985), dramatizácia poviedky Zlaté stíny o operetnej speváčke a herečke Mařenke Zieglerovej

 Próza  
 Stříbrná paruka (1947), román zachytávajúci osudy niekoľkých generácií kočujúcich hercov z druhej polovice 19. storočia zdôrazňujúci buditeľský význam dramatického umenia na českom vidieku
 V hlavní roli Matyáš (1947), druhá časť románu Stříbrná paruka, pre druhé vydanie v roku 1947 boli oba romány prepracované v jeden celok s titulom Stříbrná paruka
 Severní nádraží (1949, rozšírené 1958), román zachytávajúci život veľkej pražskej stanice za protektorátu s vykreslením nepatetického hrdinstva prostých železničiarov s ich láskou k materskej stanici a s nenávisťou k nemeckým okupantom
 Lazaretní vlak (1950, rozšírené 1959), pokračovanie románu Severní nádraží odohrávajúce sa v dňoch Pražského povstania
 Chléb a písně (1952, rozšírené 1953), román o živote ľudového speváka Kiliána spojený s históriou českého robotníckeho hnutia poslednej štvrtiny 19. storočia a s vylíčením konkurzného príživníckeho sveta českých a nemeckých priemyselníkov a bankárov
 Hrdinové všedních dnů (1. diel – Život 1953, 2. diel – Dílo 1954), autentické spomienky a rozprávanie zlievačov, textilákov, zámočníkov, sklárov, cukrovarských robotníkov aj zápalkáskych robotníčok o vojnách, revolúciách, štrajkoch aj o vymierajúcich remeslách
 Tisíc a jedno dobrodružství (1955), štyri napínavé príbehy napísané pre mládež zo života českých ľudí v cudzine
 Dědeček automobil (1955), poviedka pre mládež s ilustráciami Kamila Lhotáka venovaná histórii začiatkov českého automobilizmu a jeho priekopníkov v mladoboleslavskej dielni Laurin & Klement, v ktorej autor na základe osobných spomienok majstrov a robotníkov rekonštruuje históriu vzniku prvého českého motocykla a automobilu a opisuje ich účasť na medzinárodných pretekoch
 Vandrovali vandrovníci (1956), poviedka pre mládež s ilustráciami Cyrila Boudy, dobrodružné a humorné rozprávanie dvoch českých tovarišov, ktorí sa vypravili na vandrovku do Viedne
 Strážci majáku (1956), trinásť poviedok o obetavých ľuďoch, ktorí strážili naše kultúrne poklady
 Král železnic (1959), román o živote železničného magnáta Bethela Henryho Strousberga, v ktorom je svet veľkého kapitálu postavený do kontrastu s popisom vykorisťovania drobných českých ľudí
 Skříňka s líčidly (1960), autorové spomienky na detstvo, na rodiča-herca, na herecké spoločnosti, divadlá a počiatky českého filmu s ilustráciami Cyrila Boudy
 Kouzelné zrcadlo (1961), rozprávanie o Cyrilovi Boudovi
 Ztráty a nálezy (1961), reportážne poviedky z najrozmanitejších prostredí a pracovísk (staničný hotel, petrolejová rafinéria, ústav pre liečbu tuberkulózy a iné)
 Voják revoluce (1962), reportáž o komunistickom poslancovi Janovi Harusovi
 Promenáda s jelenem (1963), kniha reportáží o Karlových Varoch
 Vizita (1967), román zachytávajúci každodenný život v okresnej nemocnici a v jednom z priľahlých vidieckych zdravotných obvodov. Skladá sa z troch relatívne samostatných častí (Anamnéza, Diagnóza a Terapie), ktoré sú rámované prológom a epilógom
 Důvod k zabití (1969), kniha literatúry faktu opisujúca dvanásť prípadov vrážd s cieľom odhaliť motiváciu páchateľa
 Sentimentální průvodce po pražském nábřeží (1970), spomienky z autorovej mladosti a dospievania situované do oblasti pražského nábrežia medzi železničným a Karlovým mostom. Ide o samostatné vydanie prvej kapitoly neskôr vydanej knihy spomienok Valčík z Lohengrina
 Valčík z Lohengrina (1972), autorové spomienky na mladosť, na stredoškolské štúdium na pražskej obchodnej akadémii, na prácu železničiarov a tiež na to, ako sa dostal ku spisovateľskej činnosti
 Dva muži v jedné válce (1979), román z druhej svetovej vojny, v ktorom autor proti sebe stavia veliteľa kladenského gestapa Haralda Wiesmanna (riadil vyhladenie Lidíc) a robotníka Jozefa Pryla, pracovníka komunistického ilegálneho hnutia
 Zlaté stíny (1980), životopisná poviedka o operetnej speváčke a herečke Mařenke Zieglerovej
 My od divadla (1983), poviedky (životy hercov)
 Den v okřídleném domě (1984), reportáž, štvrťstoročie Ústredného kultúrneho domu železničiarov
 Zrození velkoměsta (1985), reportáže o Prahe s fotografiami Jana Malého
 My od filmu (1988), poviedka, životné osudy priekopníka českého filmu Jana Kříženeckého
 Andělské schody (1990), eseje o práci spisovateľa a o vzniku knihy
 Kdo uchová město (1991), bibliofília, poviedka o živote Antonína Langweila, autora papierového modelu historického centra Prahy
 Živé obrazy (1992), spomienky z rokov 19451960
 Báječní muži na okřídlených ořích (1992), eseje o slávnych umelcoch
 Děkovačka bez pugétu (1994), spomienky na divadlo z obdobia medzi koncom habsburskej ríše a súčasnosťou
 Můj přítel Kamil (1998), biografia a spomienky na maliara Kamila Lhotáka
 Pražské promenády (2000), spomienky na pražský kultúrny a umelecký život na začiatku 20. storočia
 Slečna Cililink (2001), bibliofília, nepublikovaná spomienka
 Převleky mého města (2002), spomienky, kronika štvrte Spořilov, práve za túto knihu dostal Branald roku 2003 Cenu Miroslava Ivanova za literatúru faktu.
 Tichý společník (2005), láskavé spomienky na významné postavy českej umeleckej scény

 Filmové adaptácie 
 Dědeček automobil, český film, réžia Alfréd Radok
 Chléb a písně, český televízny film, réžia Antonín Moskalyk
 Chléb a písně, dvojdielny český televízny film, réžia Jaroslav Novotný
 Pozor, vizita!, český film podľa románu Vizita, réžia Karel Kachyňa, v hlavnej úlohe Rudolf Hrušínský
 Sestřičky, český film podľa románu Vizita, réžia Karel Kachyňa, v hlavnej úlohe Alena Mihulová a Jiřina Jirásková
 Stříbrná paruka, český televízny seriál, réžia Jan Schmidt

 Referencie 

 Literatúra 







 Externé odkazy 
 Slovník českej literatúry po roku 1945
 Adolf Branald na DatabazeKnih.cz


 Zdroj 

Kategória:Českí spisovatelia
Kategória:Českí spisovatelia pre deti a mládež
Kategória:Českí spisovatelia románov
Kategória:Členovia KSČ/KSS
Kategória:Česko-slovenskí zaslúžilí umelci
Kategória:Nositelia Medaily Za zásluhy (Česko)
Kategória:Osobnosti na českých poštových známkach
Kategória:Osobnosti z Prahy