Dolnomoravský úval

Dolnomoravský úval je riečna nížina (geomorfologický celok), nachádzajúca sa na južnej Morave na juhovýchode Česka a na západnom Slovensku. Ide o veľmi úrodnú oblasť černozemných pôd, ktorá patrí medzi najteplejšie regióny v Česku.

 Polohopis 
Kopíruje dolný tok rieky Morava a jeho nadmorská výška sa pohybuje od 150 do 200 metrov. Ide o tektonickú zníženinu, ktorá spadá do Juhomoravskej panvy a ktorá tvorí severný výbežok Viedenskej panvy. Kvartérnymi tektonickými poklesmi je tento úval na severozápade prepojený s Hornomoravským úvalom skrz Napajedelskú bránu a na juhozápade cez Věstonickú bránu s Dyjskosvrateckým úvalom. Hlavnú os úvalu tvorí v severojužnom smere rieka Morava a vedľajšiu os potom jej pravostranný prítok, rieka Dyje. 

Krajina je tu charakteristická, okrem iného, riečnymi meandrami, neogénnymi nánosmi na riečnych terasách s porastmi lužných lesov a nivných lúk. 

Medzi juhomoravským mestami Bzenec a Hodonín sa nachádza oblasť viatych pieskov, ktorá je charakteristická piesočnými presypmi a dunami s porastom borovicových lesov. Na slovenskom území na túto nížinu nadväzuje podobná Borská nížina  na Záhorí. 

 Delenie 
Dolnomoravský úval sa delí na 3 podcelky:
 Dyjsko-moravská niva (Slovensko)
 Valtická pahorkatina (Česko)
 Dyjsko-moravská pahorkatina (Česko)

 Najvyššie vrcholy 
 Žerotín ()
 Horní hory ()
 Domanínský kopec ()
 Náklo ()
 Staré hory ()
 Doubrava ()

 Referencie 

 Zdroj 


 Panoráma 


Kategória:Viedenská kotlina
Kategória:Moravské úvaly
Kategória:Geomorfologické celky na Slovensku
Kategória:Geografia Juhomoravského kraja
Kategória:Geografia Trnavského kraja