Kleobis a Bitón

Kleobis a Bitón (, ) sú v gréckej mytológii synovia Hérinej kňažky Kydippy z Argosu, ktorých bohyňa Héra obdarovala najvzácnejším darom: sladkou smrťou v mladosti.

Antický historik Hérodotos zaznamenal legendu o bratoch Kleobiovi a Bitónovi, ktorú podľa neho rozprával aténsky politik Solón lýdskemu kráľovi Kroisovi.Hérodotos, Historia, 1,31.náhľad|left|Bratia Kleobis a Bitón ťahajú svoju matku Kydippu, autor:Jean Bardin (1732-1809)

Kleobis a Bitón boli rodáci z Argosu a ich matkou bola Kydippé, kňažka bohyne Héry. Keď sa raz mala ich matka zúčastniť na slávnosti v chráme bohyne Héry, vzdialenom 45 stadionov od Argosu, jej býky, ktoré mali ťahať voz sa nevrátili včas z poľa.Aby slávnosť nezmeškala, jej synovia sa zapriahli namiesto nich a celú cestu ju ťahali, aby sa tam dôstojne a včas dostala. Keď prišli, ľudia zhromaždení okolo chrámu boli udivení láskou a oddanosťou mladíkov k svojej matke a blahoslavili ich.

Kydippa bola tak dojatá, že pristúpila k soche bohyne Héry a požiadala ju, aby jej synov odmenila tým najkrajším darom, aký môže boh smrteľníkovi dať. Kleobis a Bitón nato upadli do sladkého spánku, z ktorého sa už nikdy neprebrali. Podľa úsudku bohov bolo najväčším šťastím a najväčším darom s akým sa človek mohol stretnúť, nečakaná a sladká smrť v mladosti.Hérodotos na vysvetlenie uvádza antické porekadlo "Nenazývajte nikoho šťastným, pokiaľ nezomrel".Hérodotos, Historia, 1,32. 

Argosania im neskôr dali na počesť postaviť sochy, ktoré umiestnili v chráme v Delfách a uctievali ich ako héróov. Ich sochy v Delfách videl v piatom storočí pred Kr. aj Hérodotos.

Sochy Kleóbia a Bitóna sa v Delfách našli. Vytesal ich argoský sochár Polymédes okolo roku 590 pred Kr., sú nadživotnej veľkosti a svojou archaickou meravosťou predstavujú typ kúroov (mladíkov) toho obdobia. Umiestnili ich v osobitnej miestnosti Delfského múzea.

 Referencie a bibliografia 

Kategória:Postavy gréckej mytológie