Členenie Karpát

Členenie Karpát, rozsiahleho horského systému v Európe s celkovou rozlohou asi  a dĺžkou okolo ,Prociková, A. a kolektív, 1992. Školský lexikón. SPN, Bratislava, 376 s. plošne najrozsiahlejšieho pohoria v Európe, je možné realizovať podľa veľkého množstva kritérií.

 Delenie na vonkajšie a vnútorné 
Vzhľadom na svoj oblúkovitý tvar vypuklý smerom na severovýchod v dôsledku vrásnenia existuje horizontálne delenie na:
 Vonkajšie Karpaty (pásmo flyšových Karpát)
 Vnútorné Karpaty v širšom zmysle
 Stredné Karpaty (Centrálne Karpaty)
 Vnútorné Karpaty v užšom zmysle (pásmo sopečných Karpát)  

Hranicu medzi nimi tvorí v ich západnej časti Pieninské bradlové pásmo.

 Podľa svetových strán 
 Podľa Encyklopédie Slovenska heslá „Karpaty“ a „Východné Karpaty“ in: Encyklopédia Slovenska 
Karpaty:
Západné Karpaty (provincia)
Vonkajšie Západné Karpaty (subprovincia)
Vnútorné Západné Karpaty (suprovincia)
Východné Karpaty (provincia) - začínajú na východnom okraji Ľubovnianskej vrchoviny, východnom okraji Čergova a severnom okraji Slanských vrchov
Stredné Karpaty (Poloninské Karpaty)(subprovincia)
Rumunské Východné Karpaty (subprovincia) - začínajú sa podľa priloženého schematického nákresu niekde uprostred Podkarpatskej Rusi (asi na rieke Rika)
Rumunské Južné Karpaty (subprovincia) - t.j. to, čo sa inde volá "Južné Karpaty" (v užšom zmysle)
Banátske Karpaty (subprovincia) - t.j. Banátske vrchy v Rumunsku a Karpaty v Srbsku
Západorumunské Karpaty (Apuseni)(subprovincia) -  bez Banátskych vrchov; vrátane Munții Poiana Ruscă
Transilvánska zníženina (subprovincia)

Poznámky:
"Podkarpatské zníženiny" (vrátane Predkarpát/Subkarpát) nie sú zahrnuté do Karpát
V článku Východné Karpaty sú Východné Karpaty rozdelené odlišne, a to na 2 subprovincie Vonkajšie Východné Karpaty a Vnútorné Východné Karpaty.

 Podľa Pyramídy  Karpaty in: Pyramída, str. 1851  
Karpaty:
Západné Karpaty
Východné Karpaty - začínajú sa v Tyličskom sedle a doline Ondavy a Bodrogu
Ukrajinské Karpaty (Poloniny)
Apusenské vrchy
iné
Južné Karpaty (Transilvánske Alpy) - od Bukových vrchov (Muntii Bucegi) po Banátske vrchy (Munţii Banatului), t.j. len po Železné vráta (Východosrbské vrchy potom patria do pohoria Stará planina), alebo v širšom zmysle až po srbsko-bulharské hranice (t.j. Východosrbské vrchy potom patria do Karpát)

Poznámky:
Vonkajšie karpatské zníženiny nie sú zahrnuté do Karpát
Transylvánska kotlina nie je zahrnutá do Karpát
Na schematickom nákrese priloženom k textu (nákres má názov "Orografické rozdelenie karpatskej oblasti podľa akad. D. Andrusova") platí v rozpore s textom článku:
 hranica Západných a Východných Karpát je zakreslená inde (zhruba niekde uprostred Podkarpatskej oblasti)
 pohoria Bakonský les (Maďarsko), Mecsek (Maďarsko) a Apusenské vrchy (Rumunsko) sú zakreslené ako zvláštne jednotky popri Západných, Východných a Južných Karpatoch

 Podľa V. Krála (2001) Král, V.: Fyzická geografie Evropy, 2001 
Z textu nie je jasné, či autor považuje za súčasť Karpát v (nejakom) širšom zmysle aj Vonkajšie karpatské zníženiny (vrátane rumunských tzv. Predkarpát/Subkarpát) a/alebo Panónsku panvu (spolu s menšími pohoriami na nej) a/alebo Transylvánsku plošinu a/alebo Dolnodunajskú nížinu (napr. o Transylvánskej plošine/panve píše je samostatnou veľkou územnou jednotkou..., ktorú treba na vyššie úrovni považovať za najrozsiahlejšiu vnútornokarpatskú panvu).

 Podľa českého, slovenského a poľského členenia 
Západné Karpaty
Východné Karpaty - začínajú buď v Lupkovskom priesmyku (pramenná oblasť Sanu a Laborca), alebo až v Kurovskom (Tyliczkom) sedle; ich ruská časť sa nazýva Ukrajinské Karpaty alebo Lesné Karpaty (Ukrajinski Karpaty, Lisysti Karpaty)
Južné Karpaty

 Podľa rumunského členenia 
Severné Karpaty - t.j. Západné Karpaty v česko-slovensko-poľskom chápaní
Východné Karpaty
Južné Karpaty - hranica s Východnými Karpatmi je buď v priesmyku Predeal (medzi Brašovskou kotlinou a údolím rieky Prahova) alebo v priesmyku Bran (medzi Brašovskou kotlinou a údolím rieky Dîmbovița)
Západné Karpaty [teda Západorumunské Karpaty v širšom zmysle] - t.j. pohoria medzi riekou Samoš (Someşul) a Dunajom a Transylvánskou plošinou; hranica voči Južným Karpatom vedie tektonickou brázdou riek Temeš (Timiş) a Cerna, údolím rieky Bistra cez priesmyk Poarta-de-Fier a kotlinu Hațeg do údolia rieky Mureş.

 Podľa podrobného zoznamu pohorí V. Krála 
Vonkajšie Západné Karpaty
Vnútorné Západné Karpaty
Východné Karpaty - začínajú Biesczadami (Bukovskými vrchmi) a Vihorlatom, Nízke Beskydy sú ešte v Západných Karpatoch
Južné Karpaty - začínajú pohorím Munții Bucegi
Rumunské Západné Karpaty (Carpații Apuseni/de Apus) - od Munții Meseşului (pri záhybe rieky Someş) na severe po Dunaj na juhu, Transylvánsku panvu na severovýchode a Culoarul Timiş-Cerna na juhovýchode (t.j. Munții Godeanu patria ešte do Južných Karpát)
Juhoslovanské Karpaty (srb. Karpatske planine) - v Srbsku (južne od Dunaja)

 Podľa J. Kondrackého (1989) 
Karpatský región (megaregión):
Západné Karpaty so Západnými a Severnými Vonkajšími karpatskými zníženinami  (provincia)
Západné Vonkajšie karpatské zníženiny
Severné Vonkajšie karpatské zníženiny
Vonkajšie Západné Karpaty
Centrálne Západné Karpaty
Vnútorné Západné Karpaty
Východné Karpaty s Východnými Vonkajšími karpatskými zníženinami (provincia) - začínajú Biesczadami (Bukovskými vrchmi) a Vihorlatom, Nízke Beskydy sú ešte v Západných Karpatoch
Východné Vonkajšie karpatské zníženiny
Vonkajšie Východné Karpaty - vrátane Východných Predkarpát (Východných Subkarpát) 
Vnútorné Východné Karpaty
Južné Karpaty (provincia)
Vlastné Južné Karpaty - vrátane pohoria Poiana Ruscă
Južné Predkarpaty (Južné Subkarpaty)
Banátske vrchy
Západorumunské Karpaty a Transilvánska vysočina (provincia)
Transilvánska vysočina
Západorumunské Karpaty
Panónska panva (provincia)
Západopanónska panva
Východopanónska panva
Zadunajské stredohorie
Zadunajské pahorkatiny
Dolnodunajská nížina ("Juhorumunské roviny") (provincia)
Valašská nížina
Dobrudža
Delta Dunaja

Vlastné Karpaty (na rozdiel od "Karpatského regiónu") teda zrejme (buď priamo podľa Kondrackého alebo len podľa jeho interpretácie poľskou wikipédiou) zahŕňajú vyššie uvedené položky okrem Západných, Severných a Východných Vonkajších karpatských zníženín; Panónskej panvy a Dolnodunajskej nížiny.

 Podľa geomorfologického členenia Česka a Slovenska 
Mazúr a Lukniš v Geomorfologickom členení SSR (1978Mazúr, E., Lukniš, M., 1978: Regionálne geomorfologické členenie SSR. Geografický časopis, 30, 2, s. 101-125. a 1986Mazúr, E., Lukniš M., 1986: Geomorfologické členenie SSR a ČSSR. Časť Slovensko. Slovenská kartografia, Bratislava) a Atlase krajiny SR (2002Geomorfologické jednotky. In: Atlas krajiny Slovenskej republiky. Bratislava, MŽP SR, B. Bystrica, SAŽP, 2002, s. 88)) členia Karpaty nasledovne:
Západné Karpaty (provincia)
Vonkajšie karpatské zníženiny (subprovincia)
Vonkajšie Západné Karpaty (subprovincia)
Vnútorné Západné Karpaty (subprovincia)
Východné Karpaty (provincia)- začínajú na východnom okraji Ľubovnianskej vrchoviny, východnom okraji Čergova a severnom okraji Slanských vrchov 
Vonkajšie Východné Karpaty (subprovincia)
Vnútorné Východné Karpaty (subprovincia)
(?) ...
(?) ....

Poznámky:
Zahŕňa len Karpaty zasahujúce aj na územie Česka a Slovenska (implicitne aj Poľska)
Panónska panva nie je zahrnutá pod Karpaty, ale tvorí naopak jednotku na rovnakej úrovni ako Karpaty.

Podľa staršieho orografického členenia Česko-SlovenskaGötz, A.: Atlas Československé socialistické republiky, 1966 (autori sú J. Demek a E. Mazúr) 
Karpaty:
Vonkajšie karpatské zníženiny
Vnútrokarpatské zníženiny - t.j. Panónska panva
Vonkajšie Karpaty
Vnútorné Karpaty

Poznámka: Zahŕňa len Karpaty zasahujúce aj na územie Česka alebo Slovenska.

 Podľa Internet Enc. of Ukraine  
Internet Encyclopedia of Ukraine člení Karpaty nasledovne:

Západné Karpaty
Východné Karpaty - začínajú buď na rieke Biala, Tyličskom priesmyku a rieke Topľa, alebo na na riekach San, Oslawa a Laborec; pri druhej definícii (t.j. bez Nízkych Beskýd) sa označujú aj ako Ukrajinské Karpaty alebo Lesné Karpaty (vrátane Vihorlatu a podobne)
Južné Karpaty [t.j. všetky Karpaty v Rumunsku] -  začínajú sa pri priesmyku Prislop a rieke Suceava a končia Železnými vrátami

Karpaty (podľa alternatívneho delenia):
Severné Karpaty (Slovanské Karpaty) - t.j. Západné Karpaty + Východné Karpaty (definované tak, že končia pri Prislope)
Južné Karpaty (Rumunské Karpaty)

Karpaty (podľa sovietskeho delenia):
Západné Karpaty
Východné Karpaty - začínajú ako hore, ale zahŕňajú aj Karpaty v historickom Moldavsku, teda končia až v priesmyku Predeal
Južné Karpaty - začínajú v priesmyku Predeal

 Podľa Enc. Britannica 
Encyclopeadia Britannica člení Karpaty nasledovneCarpathian Mountains. In: 

Západné Karpaty:
Vonkajšie Západné Karpaty
Centrálne Západné Karpaty
Vnútorné Západné Karpaty
Východné Karpaty v širšom zmysle (Juhovýchodné Karpaty) 
Východné Karpaty v užšom zmysle - začínajú sa na rieke San, Lupkovskom priesmyku a na rieke Laborec
Vonkajšie Východné Karpaty
Vnútorné Východné Karpaty
Subkarpaty (Predkarpaty)
Južné Karpaty - vrátane Banátskych vrchov a Karpát v Srbsku
Bihor
Transilvánska plošina [z textu nie je celkom jasné, či patrí do Karpát]

 Podľa Slovenského náučného slovníkaheslá Karpaty a ČSR - Zemepis a prírodopis in: BUJNÁK, Pavel, ed.: Slovenský náučný slovník, 1932 
Karpaty:
Západné Karpaty (Slovenské Karpaty) 
Stredné Karpaty (Poloninské Karpaty, Východné Karpaty) - začínajú pri Tyličskom sedle
Sibinské Karpaty (Sedmohradské Karpaty, Rumunské Karpaty) - začínajú sa v Jablonickom priesmyku; zahŕňajú okrem iného Transilvánske Alpy

Poznámky:
Podľa (nejasného) textu a mapy v hesle ČSR sa Vihorlat chápe niekedy aj ako pohorie mimo Karpát
V samostatnom hesle Poloninské Karpaty je ako ich východná hranica uvedené Rodenské sedlo

 Referencie 

Kategória:Fyzická geografia
Kategória:Geografia Európy