Optický ďalekohľad

Optický ďalekohľad (iné názvy: ďalekohľad, najmä veľký v astronómii: optický teleskop, teleskop) je ďalekohľad pre optické žiarenie, resp. najmä viditeľné svetlo, t. j. optický prístroj, ktorým možno zväčšiť zorný uhol pozorovaného predmetu a koncentráciou svetla na malú plochu zvýšiť jasnosť a rozlišovaciu schopnosť. 

 Charakteristika 
Základnou časťou ďalekohľadu je objektív, ktorý vytvára v ohniskovej rovine obraz pozorovaného objektu. Objektívom môže byť šošovka alebo vyduté zrkadlo. Obraz objektu vytvorený objektívom v ohniskovej rovine pozorujeme buď okulárom, alebo, pri väčších ďalekohľadoch, fotografickou doskou, spektrografom, fotometrom, fotonásobičom, MCP alebo CCD kamerou.  

Zväčšenie ďalekohľadu sa vypočíta ako podiel ohniskovej vzdialenosti objektívu a ohniskovej vzdialenosti okuláru. Rozlišovacia schopnosť je daná priemerom objektívu. Zlepšeniu rozlišovacej schopnosti pomáha aktívna a adaptívna optika. 

Jediný optický ďalekohľad pracujúci na obežnej dráhe Zeme je Hubblov vesmírny ďalekohľad. 

 Dejiny 
Prvý ďalekohľad zostrojil v roku 1608 holandský optik Hans Lippershey. Na základe jeho poznatkov o rok neskôr Galileo Galilei skonštruoval prvý astronomický ďalekohľad – refraktor. Galileiho ďalekohľad sa skladal zo spojky a rozptylky a Galilei prostredníctvom neho vykonal veľa významných astronomických objavov, napríklad objav slnečných škvŕn, Jupiterových mesiacov, alebo hviezdy v Mliečnej ceste. Ďalší významný astronóm, Johannes Kepler, skonštruoval ďalekohľad obsahujúci dve spojky. Jeho obraz bol síce prevrátený, ale ostrejší. Prvý zrkadlový ďalekohľad, reflektor, zostrojil Isaac Newton.

 Druhy 
Podľa fyzikálneho princípu sa rozlišuje:
 refraktor – využíva lom svetla na šošovke
Keplerov ďalekohľad (astronomický ďalekohľad)
Galileiho ďalekohľad
 reflektor – využíva odraz svetla na zakrivenom zrkadle

Podľa použitia sa rozlišuje
 monokulár, binokulár – prenosný prístroj
 teleskop – veľký stacionárny zrkadlový prístroj používaný v astronómii

 Najväčšie pozemské optické ďalekohľady 
 VLT (Very Large Telescope), Cerro Paranal, Čile – 4 ďalekohľady s priemerom objektívu 8,2 metra
 Veľký binokulárny ďalekohľad, Mt. Graham, Arizona – dvojica 8,4-metrových ďalekohľadov
 Keck 1 a 2, Mauna Kea, Havaj – dvojica zrkadiel z 36 segmentov
 GTC, Observatorio del Roque de los Muchachos – 10-metrový ďalekohľad vo výstavbe
 Hobby-Eberly, Mt. Fowlkes, Texas – segmentový, 9,2 metra
 Subaru, Mauna Kea, Havaj – japonský 8,2-metrový teleskop

 Najmenšie teleskopy  

Najmenšie teleskopy sa volia  väčšinou z dôvodov obstarávacej ceny a skladovania. Vtedy sa volí cieľ pozorovania a minimálne parametre teleskopu. Volí sa najmä zväčšenie, veľkosť, typ a kvalita objektívu, svetelnosť a montáž ďalekohľadu.Péter Vizi, Hviezdny atlas k malým ďalekohladom, Geobook 2010, ISBN 978 615 5015 02 1
+ Príklady hodnôt najmenšieho zväčšenia Objekt pozorovania Najmenšie rozpoznávacie zväčšenie Najmenšie zväčšenie pre prvé detailyJupiter30x – 60x80x – 200xSaturnov prstenec40x – 80x100x – 200xMesiac7x – 12x30x – 60xM31 galaxia v Androméde12x30x – 60xNGC 2903 špirálová galaxia60x80x – 200xNGC 2244 otvorená hviezdokopa7x – 12x30x – 60x

Pri zväčšení nemá zmysel používať menšie zväčšenia ako 7x z dôvodu veľkosti zreničky a obvykle nemá zmysel používať väčšie zväčšenia ako 200x z dôvodu chvenia atmosféry.
Optimálne zväčšenie je závislé aj od kvality optiky a ostrosti obrazu.
Nekvalitná optika rozostruje obraz už pri zväčšení 0,5x priemer objektívu (mm), bežná kvalita objektívu dovoľuje zväčšenia 1x – 1,5x priemer objektívu v (mm), vysokokvalitná optika poskytuje ostrý obraz aj pri zväčšení 2x priemer objektívu v (mm). Na kvalitnom menšom zväčšení je vidieť viac detailov ako na veľkom rozostrenom obraze.
Pretože zväčšovaním sa stráca svetelný zisk, odporúčajú sa používať väčšie zväčšenia pri ďalekohľadoch s väčším priemerom objektívu, teda pri objektívoch s väčším svetelným ziskom.

 Referencie 

Kategória:Ďalekohľady