Transilvánska kotlina

Transilvánska kotlina (slovenský normovaný názov; iné názvy: Transilvánska panva, Transilvánska plošina, Transilvánska vysočina, Transilvánska zníženina; starším pravopisom: Transylvánska panva, Transylvánska plošina, Transylvánska vysočina,Transylvánska vysočina. In:  Transylvánska zníženina;Karpaty. In:  zriedkavo: Sedmohradská kotlina, Sedmohradská panva; rumunské názvy pozri nižšie) je územná (napr. geomorfologická) jednotka, presnejšie medzihorská kotlina v Rumunsku, ktorej reliéf má často charakter pahorkatín až vysočín. Tvorí jadro historickej krajiny Sedmohradsko (Transilvánia).

Rumunské názvy 
Rumunské názvy tejto jednotky sú:DEALURILE TRANSILVANIEI (DEPRESIUNEA COLINARĂ A TRANSILVANIEI)
Podișul Transilvaniei – doslova náhorná plošina Transilvánie (J. Kondracki – pozri nižšie – pravidelne prekladá v rumunských názvoch slovo podișul ako wyżyna, čiže vysočina)
Podișul Transilvan – doslova transilvánska náhorná plošina
Depresiunea Transilvaniei – doslova Transilvánska zníženina (depresiunea sa dá preložiť aj ako kotlina, ale v rumunčine existuje na kotlinu aj výraz cuveta, ktorý sa – ale len voľne – používa aj v súvislosti Transilvánskou kotlinoupozri napr. Poseove knihy v referenciách a veľmi zriedkavo aj v podobe názvu Cuveta Transilvaniei)
Depresiunea colinară a Transilvaniei – doslova kopcovitá zníženina Transilvánie
Bazinul Transilvaniei – doslova panva Transilvánie
Bazinul Transilvan – doslova transilvánska panva
Dealurile Transilvaniei – doslova vŕšky/kopce Transilvánie
Colinele Transilvaniei – doslova pahorky/kopce Transilvánie

Geografické vymedzenie 
Transilvánska kotlina leží medzi Vnútornými Východnými Karpatmi na východe, Južnými Karpatmi na juhu a Západorumunskými Karpatmi na západe.

Na sever(ozápad)e je hranica sporná, lebo v závislosti od autora (pozri nižšie) môže kotlina siahať (a) zhruba až po (nie vrátane) Munții Gutâiului (Gutinské vrchy) a sídlo Marghita, alebo (b) po (nie vrátane) Munţii Meseş a Munții Țibleșului (ostatné územie z bodu a sa potom obyčajne priradí k Západorumunským Karpatom), alebo (c) zriedkavejšie len po rieky Someşul Mic a  Someşul Mare (teda bez Podişul Someşan). Na severozápade teda Transilvánska kotlina v závislosti od definície môže hraničiť buď s Veľkou dunajskou kotlinou alebo so Západorumunskými Karpatmi (alebo s Podişul Someşan).

Rumunský výraz Podişul Transilvan(iei) okrem spomenutých troch významov môže u niektorých autorov označovať:
len samotné "podişuri" (jednotné číslo podiş(ul) = náhorná plošina), čiže len z horizontálneho hľadiska prostrednú časť širokého chápania kotliny
len Câmpia Transilvaniei (v širšom zmysle), t. j. len z vertikálneho hľadiska prostrednú časť širokého chápania kotliny, alebo
(podľa tejto mapy  zrejme) len južnú časť širokého chápania kotliny, teda len Podișul Târnavelor (v širšom zmysle)

Zaradenie 
Zaraďuje sa ako samostatná jednotka, alebo ako časť Karpátpozri napr. členenie Karpát (ako samostatná podjednotka Karpát alebo - podľa J. Kondrackého - ako spoločná podjednotka Karpát spolu so Západorumunskými Karpatmi), alebo ako časť Panónskej panvy.Panónska panva in: Pyramída - encyklopedický časopis moderného človeka, č. 134, str. 4259, 1982Hevesi, A.: A Karpát-medence és a Kárpátok természetföldrajzi tájtagolásáról, 2001 Dostupné online. Podľa V. Krála je Transilvánska kotlina samostatnou veľkou územnou jednotkou..., ktorú treba na vyššej úrovni považovať za najrozsiahlejšiu vnútrokarpatskú panvu.

Charakteristika 
Rozloha je vyše .Posea 2005 Nadmorská výška sa pohybuje najčastejšie v rozmedzí  Reliéf Transilvánskej kotliny predstavujú plošiny, pahorkatiny, údolné nivy a na úpätí okolitých horstiev zníženiny a menšie panvy. Je tvorená neogénnymi pieskovcami obsahujúcimi vložky sadrovcov a soli, ktoré podliehajú krasovým javom. Kras sa nachádza len na rôznych povrchových zníženinách (rum. crovuri).

Podnebie je mierne a teplé. Najväčšie rieky sú Mureš, Tirnava a Olt (ul). Nachádzajú sa tu významné centrá Rumunska – mestá Kluž, Târgu Mureş, Brašov, Sibiu a iné. Kotlina je bohatá na prírodné zdroje – zemný plyn, hnedé uhlie, železná ruda, mangán, sadrovec, kamenná soľ a minerálne pramene. Na základe týchto zdrojov tu boli vybudované rôzne priemyselné odvetvia. Poľnohospodárstvo (pšenica, kukurica, cukrová repa, zemiaky, tabak, vinič a pod.) sa tu rozvíja vďaka úrodnej pôde a vhodnému podnebiu. Chová sa tu dobytok a vo vyšších polohách ovce.Transylvánska kotlina in: Pyramída – encyklopedická časopis moderného človeka, č. 177, str. 5648, 1986

Delenie 
Podľa V. Krála 
Transilvánska panva:
Podişul Someşan – severne od riek Someşul Mic+Someşul Mare
Podişul Transilvan – medzi riekami Someşul Mic+Someşul Mare a Mureš a severovýchodne od Depresiunea Mureș-Turda
Podişul Târnavelor – južne od rieky Mureš a severne od rieky Olt a mesta Sibiu
Depresiunea Mureş-Turda – medzi Carpații Occidentali, riekou Mureš a mestom Turda
Depresiunea Sibiului – južne a západne od mesta Sibiu
Depresiunea Făgăraşului – južne od rieky Olt

Poznámky: 
Na inom mieste v knihe autor celú panvu nazýva Transilvánska plošina (Podişul Transilvaniei)
Transilvánska panva (konkrétne Podişul Someşan) na severe siaha až po Munții Gutâiului (Gutinské vrchy)
Podişul Someşan, Podişul Transilvan a Podişul Târnavelor zahŕňajú aj to, čo sa inde označuje ako Subcarpații Transilvaniei 
To, čo sa inde označuje ako Dealurile Feleacului autor zaraďuje pod Podişul Transilvan
Culoarul Orǎștiei autor zaraďuje pod Carpații Occidentali

 Podľa J. Kondrackého 
Transilvánska vysočina (Wyżyna Transylwańska):
Podişul Someşan – ako u V. Krála
Câmpia Transilvaniei –  medzi medzi riekami Someşul Mic+Someşul Mare a Dolinou stredného Murešu
Dolina stredného Murešu – územie pozdĺž celého Murešu cez celú Transilvánsku vysočinu
Podişul Târnavelor  – medzi Dolinou stredného Murešu, mestom Sibiu a riekou Olt
Depresiunea Sibiului – ako u V. Krála
Depresiunea Făgăraşului – ako u V. Krála
Depresiunea Haţegului – zodpovedá najjuhozápadnejšej časti jednotky nazývanej Culoarul Orǎștiei u V. Krála

Poznámky:
Severná hranica panvy je rovnaká ako u V. Krála
Podişul Someşan, Podişul Transilvan, Podişul Târnavelor a Dolina stredného Murešu zahŕňajú aj to, čo sa inde označuje ako Subcarpații Transilvaniei
Culoarul Orǎstiei autor zaraďuje pod Dolinu stredného Murešu a Depresiunea Haţegului

Podľa G. Poseu (2006, 2005)Posea, G.: GEOGRAFIA FIZICĂ A ROMÂNIEI - Partea I - DATE GENERALE. POZIŢIE GEOGRAFICĂ. RELIEF, 2006, najmä str. 95, 189, 230 a zoznam geomorfologického členeniaPosea, G.: GEOMORFOLOGIA ROMÂNIEI RELIEF – TIPURI, GENEZĂ, EVOLUŢIE, REGIONARE, 2005, najmä str. 29, 98, 152, 155, 135, 154, 204 a zoznam geomorfologického členenia vzadu 
A) Delenie 1
Podişul Transilvaniei v širšom zmysle:
Podişul Someşan
Podişul Transilvaniei v užšom zmysle:
Câmpia Transilvaniei
Podişul Târnavelor
Depresiunile marginale (Depresiunile subsecvente şi marginale de contact)- t. j. zníženiny po celom južnom a západnom okraji panvy, konkrétne sú to: Almaş-Agriş (pod Meseşom), Huedin, Gilău-Cluj-Iara, Turda-Alba Iulia, Secaş, Sălişte-Sibiu, Făgăraş
Subcarpaţii Transilvaniei – na východnom okraji panvy

B) Delenie 2 (v rámci autorovho podrobného geomorfologického členenia Rumunska z roku 2002)
Depresiunea Transilvaniei:
Podişul Someşan
Culmea Prisnel
Podişul Boiului
Depresiunea Jibou (Guruslău)
Dealurile Ciceului
Dealurile Bobâlnei
Depresiunea Almaş-Agrij
Dealurile Clujului
Podişul Huedinului (Huedin-Păniceni)
Dealurile Feleacului
Câmpia Transilvaniei
Câmpia Fizeşului
Câmpia Sărmaşului
Podişul Târnavelor
 Dealurile Târnavei Mici
 Podişul Hârtibaciului
 Podişul Amnaşului
 Podişul Secaşelor
 Depresiunea Făgăraşului
 Depresiunea Sibiului
 Depresiunea Slăliştei
 Depresiunea Alba Iulia-Turda
Subcarpaţii Transilvaniei
 Subcarpaţii Lăpuşului
 Muscelele Năsăudului
 Dealurile Bistriţei
 Dealurile Mureşului
 Subcarpaţii Târnavelor
 Subcarpaţii Homoroadelor

Poznámky:
ad A): Na inom mieste v knihe autor celú panvu nazýva Depresiunea Transilvaniei
ad A aj B): Podişul Transilvaniei na severe siaha iba po (nevrátane) vrchy Meseș a Preluca, územie na sever od nich je priradené k Dealurile Crișanei (Krišskej pahorkatine)
ad A aj B): Culoarul Orǎştiei je zaradený pod Carpații Meridionali
ad B): V tomto delení sú "Depresiunile marginale" zaradené pod Podişul Someşan, Câmpia Transilvaniei a Podişul Târnavelor

Podľa 

Depresiunea Transilvaniei:
Podișul Transilvaniei – t. j. len samotné náhorné plošiny
Podişul Someşelor [=Podişul Someşan]
Câmpia Transilvaniei
Podişul Târnavelor
Podișul Hârtibaciului
Podișul Secașelor
zníženiny na západe a juhu (spolu s niekoľkými pahorkatinami/kopcami):
zníženiny: Depresiunea Almașului, Depresiunea Iara, culoarul Turzii, culoarul Alba Iulia – Turda, Depresiunea Sibiului a Depresiunea Făgărașului *
pahorkatiny/kopce: Dealul Feleacului, Dealul Mahaceni
Subcarpaţii Transilvaniei – na východnom okraji panvy:
zníženiny: Bistrița, Văleni de Mures, Praid, Odorheiu Secuiesc, Homoroadelor, Hoghiz; Dumitra, Voivodeni, Magherani – Atid, Cristuru Secuiesc *
pahorkatiny/kopce: Magura Rez, Dealul Siclodului, Dealul Bicheci, Firtus, Sinioara, Nadascut;Dealul Homat, Dealul Sieului a.i. *

Poznámky:
(*) riadok písaný bez diakritiky
Depresiunea Transilvaniei na severe siaha iba po (nevrátane) vrchy Meseș a Preluca
Culoarul Orǎştiei je (aspoň jeho severná časť) zaradený pod Depresiunea Transilvaniei
Podișul Hârtibaciului a Podișul Secașelor sú u iných autorov zaradené pod Podişul Târnavelor
Na tejto stránke sú posledné dve položky zhora (teda "zníženiny na západe a juhu (spolu s niekoľkými vŕškami/kopcami)" a "Subcarpaţii Transilvaniei") uvedené pod súhrnným označením Zona marginală

 Podľa  ()podobne tu
Dealurile Transilvaniei:
Podişul Someşan
Podişul Boiului
Dealurile Ciceului
Dealurile Dejului
Dealurile Clujului
Culoarele Someşelor
Câmpia colinară Transilvaniei (Dealurile Mureşano-Someşene)
Dealurile Fizeşului
Dealurile Sărmaşului
Podişul Târnavelor 
Dealurile Târnavei Mici
Podişul Hârtibaciului
Podişul Secaşelor
Dealurile și depresiunile peritransilvane (alebo... perimontane alebo...circumtransilvane):
Depresiunile şi dealurile peritransilvane din vest
Culoarul depresionar Alba Iulia-Turda
Dealurile Feleacului
Depresiunea Huedin
Depresiunea Almaş – Agrij
Depresiunile peritransilvane sudice
Depresiunea Făgăraş
Depresiunea Sibiu
Depresiunea Sălişte
Depresiunea Apold
Dealurile şi depresiunile peritransilvane din nord şi est (G. Posea ich vraj označuje ako Subcarpaţii Transilvaniei):
Subcarpaţii Lăpuşului
Dealurile Năsăudului
Dealurile Bistriţei
Subcarpaţii Transilvaniei (v užšom zmysle) – t. j. Subcarpaţii Odorheiului şi ai Homoroadelor, Subcarpaţii Târnavei Mici a Subcarpaţii Mureşului şi ai Gurghiului

 Referencie 

Externé odkazy 
GEO-Instruire si Informare prin Internet-Baze de date si de imagini din geografia Romaniei (opis po rumunsky s podrobnou mapou)
Iná podrobná mapa
Podrobný opis (po rumunsky)

Kategória:Karpaty
Kategória:Panónska panva
Kategória:Geografia Rumunska
Kategória:Sedimentačné panvy v Európe