Lofoty

Lofoty  [lúfuty], správnejšie Lofoten [lúfutn] je súostrovie pri nórskom pobreží tvorené asi 80 ostrovmi, medzi ktorými sú Austvågøy, južná časť ostrova Hinnøy, Skrova, Gimsøy, Vestvågøy, Flakstadøy, Moskenesøy, Værøy a Røst. Slovenské množné číslo je nepresnosť vzniknutá mylným chápaním nórskeho -en ako množného čísla: v nórčine je však názov Lofoten jednotné číslo - ide o označenie súostrovia ako jednej oblasti. Pôvodne sa ako Lofot (dosl. "rysia šľapa" - staronór. ló + fót) nazýval ostrov Vestvågøy [vestvógöj], od čoho bol odvodený názov celého súostrovia.

 Poloha 
náhľad|Poloha súostrovia v rámci Nórska.
Lofoten leží na pobreží Atlantiku, asi 100 až 300 kilometrov severne od severného polárneho kruhu, t. j. medzi 67. a 68. stupňom severnej šírky. Od nórskej pevniny je oddelený fjordom Vestfjorden. Najvýznamnejšie ostrovy sú prepojené tunelmi a cestnými mostami.

Lofoten je súčasťou kraja (Nór. fylke) Nordland a jeho hlavným mestom je Svolvær nachádzajúci sa na ostrove Austvågøy. Na Lofotene sa nachádza dokopy šesť obcí (nór. kommunen): Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Moskenes, Værøy a Røst.

Súostrovie má približne 24 tisíc obyvateľov, ktorí žijú na ploche .

Severne a východne od Lofotenu sa nachádzajú ďalšie súostrovia, Vesterály, ktoré oddeľuje  úžina Raftsund, ktorej súčasťou je aj turistami obľúbený Trollfjord. Severná časť ostrova Austvågøy je administratívnou súčasťou obce Hadsel a je teda považovaná už za súčasť Vesterál.

 Dejiny 
náhľad|vľavo|Vikingské múzeum v Borgu.
Lofoty ľudia obývajú asi šesť tisíc rokov. V minulosti sa obyvatelia živili hlavne lovom a rybolovom. Počas vikingskej éry bolo postavených mnoho osád so sídlami vikingských náčelníkov. Kópia sídla náčelníka bola postavená v Borgu, kde je súčasťou múzea Vikingov.

Od štrnásteho storočia ovládali obchod s rybami obchodníci z Bergenu. Bergen bol tiež administratívnym centrom uskutočňujúcim výber dane. Kvalita života na Lofotene dlhý čas závisela na výsledkoch rybolovu. Okolo roku 1860 došlo k najväčšej migračnej vlne, ktorá viedla k vzniku súčasných sídiel.

 Príroda 
náhľad|Lofotská krajina medzi Stamsundom a Leknes.
Lofotská krajina bola dlho holá, pretože ľudia väčšinu stromov povytínali s cieľom stavať lode, svoje obydlia a konštrukcie na sušenie rýb. V súčasnosti tu na mnohých miestach došlo k významnému obnoveniu lesov.

Osídlená je prevažne východná časť ostrovov, pretože tam vietor a morské prúdy nepôsobia tak silno ako na západe. Viac než  vysoké hory sú schopné zastaviť alebo zmierniť výkyvy počasia. Medzi jednotlivými ostrovmi môžu pôsobením slapových síl vznikať silné a nebezpečné morské prúdy a vodné vetry. Najznámejším prúdom je Moskstraumen.

 Počasie 
Vďaka pôsobeniu Golfského prúdu je klíma na Lofotene, vzhľadom k polohe za severným polárnym kruhom, relatívne mierna. Južná časť súostrovia je najsevernejším miestom na Zemi, kde priemerná teplota nikdy neklesá pod nulu a tvoria tak významnú klimatickú anomáliu.
+ Rekordné teploty a priemerné zrážky v rokoch 1961 – 1990  Jan. Feb. Mar. Apr. Máj. Jún. Júl. Aug. Sep. Okt. Nov. Dec. Najvyššia nameraná teplota (°C) 9,0 8,5 8,6 15,0 21,8 30,4 29,8 26,9 22,1 16,4 11,6 11,2 Najnižšia nameraná teplota (°C) −12,7 −15,1 −12,3 −8,5 −3,4 −1,2 3,7 3,9 −1,4 −4,5 −10,7 −15,1 Zrážky (mm) 69 53 54 47 39 42 57 60 86 117 87 91

 Hospodárstvo 
náhľad|vľavo|Sušenie rýb v dedine Å.
náhľad|Detail; typické sušené ryby.
Hlavným zdrojom obživy je turistický ruch, rybolov a s ním spojená odvetvia. Lovu rýb, ktorý sa každý rok koná od polovice januára do polovice apríla, sa zúčastnia stovky malých rybárskych lodí. Väčšinu úlovku tvoria dospelé tresky, ktoré následne sušia. Sušené tresky (Nór. Tørrfisk) sa väčšinou exportujú. Hoci platí moratórium na ťažbu ropy a zemného plynu, v oblasti sa vykonával geologický prieskum s cieľom mapovania ložísk.Financial Times Deutschland. 19. September 2008, Tausch Fisch gegen Erdgas.

 Doprava 
náhľad|Most Sundklakkstraumen spájajúci ostrovy Gimsøy a Vestvågøya.
Európska cesta 10 sa začína v Å a tiahne sa ďalších  do Fiskebølu, kde je nutné použiť trajekt do Melbu. Na ostrovoch sú prevádzkované tiež autobusové linky. Na Lofotene nie je železnica, najbližšia železničná stanica sa nachádza v meste Bodø.

Dňa 1. decembra 2007 bol otvorený Lofast, posledná časť cestného spojenia okolia ostrovov Lofoty, ktorá vedie z Fiskebøl cez ostrov Hinnøy do Gullesfjordbottnu. Prvýkrát v histórii je teda Lofoten priamo spojený cestnou dopravou.

Lode Hurtigrutenu zastavujú na Lofotene v mestách Stamsund a Svolvær. Svolvær je pravidelnými trajektami prepojený so Skutvikom, ktorým vedie Európska cesta 6. Ďalším významným lodným spojením je linka trajektov na trase z Moskenes do Bodø. Katamarány spájajú Bodø a Svolvær. Na Vesterály je možné sa dostať trajektom z Fiskebølu do Melbu.

Na Lofotene sa nachádzajú tri letiská, pri Svolvære, Leknes a na ostrove Røst. Na ostrove Værøy sa nachádza heliport. Na ostrove je tiež malé letisko, ale kvôli nebezpečným vetrom sa už niekoľko rokov nepoužíva. Všetky letiská realizujú niekoľkokrát denne lety do Bodø.

 Pozri aj 
 Rorbu – rybársky domček

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Lofoty na webe VisitNorway.com

 Zdroje 


Kategória:Geografia Nórska
Kategória:Nórske more