Bazilika svätého Prokopa

Bazilika svätého Prokopa je románsko-gotický kresťanský kostol v Třebíči. Bol vybudovaný na mieste pôvodnej mariánskejDoležal, l. c., str. 55. kaplnky pri benediktínskom kláštore približne v rokoch 1240 až 1280. Ako súčasť objektu „kláštora s kostolom sv. Prokopa“ sa stal v roku 2002 národnou kultúrnou pamiatkouNařízení vlády č. 337/2002 Sb., o prohlášení a zrušení prohlášení některých kulturních památek za národní kulturní památky. a o rok neskôr bol spoločne so židovskou štvrťou zapísaný na zoznam svetového dedičstva UNESCO.Jewish Quarter and St Procopius' Basilica in Třebíč

Pôvodným patrociniom baziliky bolo Nanebovstúpenie Panny Márie. Svätý Prokop sa stal patrónom baziliky v roku, kedy sa pripomínalo päťstoročné výročie jeho svätorečenia, teda v roku 1704; v tomto roku dal Jan Karel, hrabě z Valdštejna, vytvoriť z presbytéria baziliky zámockú kaplnku sv. Prokopa.Doležal, l. c., str. 58.Bartušek, l. c., str. 71.

Svojim účelom je bazilika svatého Prokopa farským kostolom farnosti Třebíč-zámo a je tiej jej vlastnictvom.

 Význam 
náhľad|vľavo|Areál bývalého kláštera
Mimoriadna architektonická hodnota baziliky svätého Prokopa tkvie v tom, že v sebe spája princípy dvoch slohových období: románskeho a gotického. Nie je to pritom stavba prechodná: prvky gotické neprekrývajú prvky románske. Hoci stavitelia chrámu vychádzali z románskej koncepcie, boli už zoznámení s gotickými prvkami a pracovali s nimi; príkladom sú masívne gotické rebrá krypty. Pritom vonkajšik veľkej apsidy je s výnimkou niekoľkých detailov takmer úplne románsky.Bartušek, l. c., str. 35: „s výjimkou plastických detailů, jako jsou bobulové hlavičky sloupků středního okna a sloupky vnější galerie.“

Zaujímavosťou, ktorá vynikla až potom, čo boli múry zbavené omietok a ponechaná im len ich surová kamenná podoba, sú značky kamenárov na niektorých kvádroch. Vnútorné omietky boli odstránené na popud ďalšieho obnovovateľa kostola, architekta Kamila Hilberta. Za obnovou vôbec ale stál vtedajší třebíčsky dekan a farár zámocke farnosti František Borgiáš Doležel.

Ďalšou zaujímavosťou môže byť, že na stavbu baziliky väčšinou poslúžila miestna hrubozrnná šedá žula, len miestami – kde bol dôraz na detaily – doplnená oslavanským pieskovcom.Joura, l. c., str. 140.

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Zámek a bazilika v Třebíči 
 Bazilika svatého Prokopa v Třebíči (UNESCO)
 Třebíč byla zapsána na seznam dědictví UNESCO 

 Zdroj 

Kategória:Lokality Svetového dedičstva v Česku
Kategória:Rímskokatolícke kostoly v Česku
Kategória:Kostoly zasvätené svätému Prokopovi
Kategória:Románske kostoly v Česku
Kategória:Gotické kostoly v Česku
Kategória:Národné kultúrne pamiatky v Kraji Vysočina
Kategória:Třebíč
Kategória:Baziliky v Česku
Kategória:Stavby v okrese Třebíč