Alkinoos (mytológia)

Alkinoos alebo Alkinous (Alkinoos, Alkinous, ) je v gréckej mytológii kráľ Fajákov. Na kráľovskom tróne bol nástupcom svojho otca Nausithoa.

Fajáci boli nazývaní "blaženým národom", ich prvý kráľ Nausithoos ich vyviedol z Hypereie, kde boli
ohrozovaní Kyklopmi. Nakoniec sa usadili na ostrove Scheria, ktorý sa dnes volá Korfu.

Nausithoos bol synom vládcu morí Poseidóna a jeho milenky Periboie. Po ňom vládol jeho syn Alkinoos, ktorý sa oženil s Arété a splodili spolu dcéru menom Nausikaa.

Fajácky kráľ Alkinoos sa spomína v gréckych bájach hlavne v dvoch príbehoch:

 Stretnutie s Argonautami 

V prvom príbehu o Argonautoch, sú v deji hlavnými postavami Iasón a Médeia, ako utekali z
Kolchidy potom, čo sa im podarilo získať zlaté rúno, prenasledovalo ich vojsko kráľa Aiéta, Médeinho otca. Vojsko ich dostihlo na ostrove kráľa Alkinooa a dožadovali sa vydania utečencov. Kráľ Alkinoos rozhodol, že Médeia bude vydaná svojmu otcovi, ak je ešte panna, v opačnom prípade zostane s Iasónom. Keď si toto rozhodnutie vypočula kráľovná Arété, ponáhľala sa za utečencami a poradila im a aj pomohla usporiadať rýchly svadobný obrad. Aiétes a jeho vojsko sa tak vrátilo domov naprázdno. 

 Stretnutie s Odyseom 

Veľký hrdina trójskej vojny, ithacký kráľ Odyseus na svojej ceste z vojny domov prežil
mnohé nebezpečné dobrodružstvá na mori. Stalo sa, že prenasledovaný Poseidónom Odyseus skoro prišiel o život v rozbúrených morských vlnách, z posledných síl doplával k brehom ostrova Fajákov. Mladučká princezná Nausikaa sa ho ujala, uviedla ho do kráľovského paláca a tam sa Odyseovi dostalo pomoci a podpory. Po svojom zotavení dostal od kráľa Alkinoa loď, ktorá ho bezpečne doviezla k brehom Ithaky. Tam posádka vysadila spiaceho Odysea na breh a otočili loď k domovu. Neprajný Poseidón sa im za dobrodenia k Odyseovi odmenil tým, že loď aj s posádkou tvrdou ranou päste premenil na kameň. Pred ďalšími úkladmi
morského boha zachránil Alkinoos svoju krajinu bohatými obeťami na božský oltár.

Hovorí sa, že Nausikaa sa neskôr stala manželkou Télemacha, syna Odysea a jeho manželky Pénelopy.

 Archeologický nález 

Archeológovia Heinrich Schliemann a Dörpfeld v rokoch 1884 – 1885 vykopali palác z 15. stor. pred Kr., ktorý zodpovedal presne Homérovmu opisu.

 Literatúra 

 Vojtech Zamarovský, Bohovia a hrdinovia antických bájí
 Graves, Robert, Řecké mýty, 2004, ISBN 80-7309-153-4
 Houtzager, Guus, Encyklopedie řecké mytologie, ISBN 80-7234-287-8
 Löwe, Gerhard, Stoll, Heinrich Alexander, ABC Antiky
 Fink, Gerhard, Kdo je kdo v antické mytologii, 2004, ISBN 80-7218-992-1
 Neškudla, Bořek, Encyklopedie řeckých bohů a mýtů, 2003, ISBN 80-7277-125-6

 Zdroj 


Kategória:Postavy gréckej mytológie