Dážďovka hnojná

Dážďovka hnojná (iné názvy: dážďovka hnojovádážďovky. In: Malá encyklopédia biológie. Bratislava: Obzor, 1975, S. 92, dážďovka zapáchavá; lat. Eisenia f(o)etida) je druh z rodu Eisenia (po slovensky dážďovka). 

Je to obrúčkovec špecializujúci sa na dekompozitujúci organický odpad. Darí sa jej v hnijúcej vegetácii, komposte alebo  hnoji. V pôde sa vyskytujú výnimočne, vyhľadávajú podmienky, v ktorých ostatné dážďovky nedokážu prežiť. Patria medzi kozmopolitné druhy - žijú na všetkých kontinentoch okrem Antarktidy.

Na území Slovenska sa dážďovka vyskytuje od marca do októbra v teplejších oblastiach. Je typickým obyvateľom kompostov, parenísk a hnoja. Zriedkavejšie ho možno nájsť aj na poliach, lúkach či v lesoch. Táto dážďovka nepríjemne zapácha – odtiaľ pochádza aj jej druhové pomenovanie. V priebehu dňa zožerie asi polovicu z hmotnosti svojho tela čerstvých kompostových odpadkov, čím sa veľmi intenzívne stará o tvorbu humusu. Preto ju ľudia aj zámerne pridávajú do kompostov (tzv. dážďovkový kompost). Pohlavne dospelé dážďovky majú v prednej tretine tela opasok (clitellum), v ktorom sú hlienové žľazy. Dážďovky sú obojpohlavné živočíchy tzv. hermafrodity. Pri párení nastáva vzájomná výmena samčích pohlavných buniek. Pária sa asi raz za 10 dní. Obidve dážďovky si odložia získané pohlavné bunky do zásobných vačkov, kým im nedozrejú vlastné vajíčka. Keď sa tak stane, oplodnia ich získanými samčími bunkami a umiestnia do ochranného obalu (kokónu) – produktu hlienových žliaz, ktorý má tvar citróna. Priamo z vajíčok sa vyvinú malé dážďovky (2 – 20 jedincov), ktoré vyliezajú von z kokónu. Pohlavne dospievajú asi po 15 mesiacoch. Dážďovka hnojná sa v priemere dožíva 2 roky. Počas života dorastajú do dĺžky 4–13 centimetrov. Ich poškodené alebo pretrhnuté telo má schopnosť znovu sa obnoviť (regenerovať).

 Referencie 

 Iné projekty 

 Zdroj 

Kategória:Dážďovkovité