Žďárské vrchy

náhľad|Pohľad na Žďárské vrchy od obce Rosička
Žďárské vrchy sú vrchovina na rozhraní Čiech a Moravy, ide o geomorfologický podcelok Českomoravskej vrchoviny. Približne 60 % územia je zalesnených. To je jeden z dôvodov, prečo tu v roku 1970 bola zriadená CHKO. Územím prechádza hranica európskeho rozvodia Labe – Dunaj. Z hornín prevládajú kryštalické bridlice, ktorými miestami prenikajú rulové veže. V starších štvrtohorách, v pleistocéne, na Žďárské vrchy pôsobila vplyvom mrazu denudácia, ktorá rozrušila granitový povrch a vytvorila kamenné moria. Odolnejšie miesta denudáciu prečkali a dodnes zostali rôzne skalné útvary napríklad Čtyři palice, Dráteníčky, Zkamenělý zámek alebo najvyšší vrchol Žďárských vrchov, Devět skal (), čo je skutočne skupina deviatich skál, tvoriacich malé skalné mesto. Vrchol bol upravený tak, aby poslúžil ako vyhliadka. Okolité stromy ho však prerástli.

Klíma tejto oblasti patrí medzi najdrsnejšie v Česku, pretože je toto nevysoké pohorie vystavené severozápadným vetrom z Polabí.

 Dejiny 
Už v ranom stredoveku tadiaľ viedli dôležité obchodné cesty, ale vyššie polohy boli osídlené až od 13. storočia. V 14. storočí sa tu začalo ťažiť striebro a to znamenalo značný príliv obyvateľstva nielen českého, ale aj nemeckého. Ťažba skončila v 18. storočí. Pôda je priaznivá len na pestovanie nenáročných plodín, napr. zemiak. Poľnohospodárstvo sa väčšinou sústreďuje na živočíšnu výrobu. Častým javom hlavne na Sázave boli tzv. hámre, kováčske dielne s kladivami poháňanými vodou.

Najvýznamnejšou pamiatkou je pútnický kostol svätého Jána Nepomuckého na Zelenej hore pri Žďári nad Sázavou.

 Chránená krajinná oblasť 

Chránená krajinná oblasť Žďárské vrchy () bola slávnostne vyhlásená 25. mája 1970 prezidentom Ludvíkom Svobodom. Ako pramenná oblasť niekoľkých českých a moravských riek a ako oblasť s početnými rybničnými sústavami bolo územie CHKO vyhlásené za chránenú oblasť prirodzenej akumulácie vôd.

Z rozlohy CHKO zaberajú 46 % lesy (v centrálnej časti územia) a 44 % tvorí poľnohospodárska pôda. Poslaním chránenej krajinnej oblasti je zachovanie harmonicky vyváženej kultúrnej krajiny s významným zastúpením prirodzených ekosystémov.

 Významné vrcholy 
Zoznam najvyšších vrchov, ktoré majú viac ako :
Devět skal ()
Křovina ()
Křivý javor ()
Kopeček u Studnic ()
Pasecká skála ()
Suchý kopec ()
Buchtův kopec ()
Pohledecká skála ()
Malinská skála ()
Žákova hora ()
Vysoký kopec ()
Šindelný vrch ()
Kamenný vrch ()
Lisovská skála ()
Tisůvka ()
Fryšavský kopec ()
Bohdalec ()Je možné, že nad  siaha ešte vrcholové skalisko Bohdalca, nadmorská výška trigonometrického bodu na vrcholu kopca je . Či však relatívna výška skaliska nad bodom robí  dokáže len premeranie

 Významné skalné útvary 
Bílá skála
Čtyři palice
Devět skal
Drátník (Dráteníčky)
Lisovská skála
Malinská skála
Milovské perníčky
Pasecká skála
Pohledecká skála
Rozštípená skála
Rybenské perničky
Zkamenělý zámek

 Významné mestá a obce 
Žďárské vrchy (aj rovnomenná CHKO) sa nachádzajú prevažne v okrese Žďár nad Sázavou, čiastočne potom v okresoch Havlíčkův Brod, Chrudim a Svitavy. Najvýznamnejšie:
Fryšava pod Žákovou horou
Herálec
Jimramov
Kameničky
Krucemburk
Křižánky
Maršovice
Nové Město na Moravě
Polnička
Sněžné
Světnov
Svratka
Svratouch
Škrdlovice
Telecí
Tři Studně
Vojnův Městec
Žďár nad Sázavou
Ždírec nad Doubravou

 Rieky a rybníky 
Žďárskými vrchmi prechádza hlavné európske rozvodie Čierneho a Severného mora. Pramení tu niekoľko riek – Svratka, Sázava, Oslava, Doubrava a Chrudimka. V pramennej oblasti Sázavy a Doubravy sa nachádzajú rybníky Velké Dářko (najväčší rybník na vysočine) a Malé Dářko, rieka Oslava pramení v rybníkoch Matějovskom a Babíne a následne preteká Veselským rybníkom. Najvyššie položené sú na Vysočine rybníky Sykovec a Medlov.

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
Správa CHKO 
Internetový magazín pre Žďárské vrchy

 Zdroj 

Kategória:Pohoria v Česku
Kategória:Geomorfologické podcelky v Česku
Kategória:Českomoravská vrchovina