Synkopa (medicína)

Synkopa  je definovaná ako krátkodobá prechodná strata vedomia, spojená so stratou svalového tonusu a prípadne pádom, zapríčinená znížením prítoku krvi do mozgu následkom zníženia krvného tlaku alebo spomalenia pulzu. Je to nezávažná, krátkodobá porucha zdravia bez následkov. Podobné príznaky však môžu sprevádzať aj vážne ochorenia.

 Príznaky 

 náhla strata vedomia
 strata svalového tonusu - ochabnutie svalov
 skoré nadobudnutie vedomia

Synkope môže predchádzať nevoľnosť, závrat, celková slabosť, pocit na zvracanie, bledosť, zahmlené videnie.

K príznakom synkopy nepatria silné bolesti hlavy, v hrudníku alebo chrbte, silné búšenie srdca, poruchy dýchania, dvojité videnie, ochrnutie niektorej časti tela alebo porucha reči. Tieto príznaky sprevádzajú iné závažné, spravidla srdcovocievne ochorenia (arytmie, cievne mozgové príhody, pľúcnu embóliu, srdcový infarkt)

 Stanovenie diagnózy 
Diagnóza synkopy sa stanovuje na základe popisu príhody a vyšetrenia pacienta. Jej príčinu často nie je možné jednoznačne určiť ani po komplexnom vyšetrení pacienta s využitím všetkých dostupných diagnostických metód.. 

K určeniu príčiny synkopy, prípadne vylúčeniu iného, závažného ochorenia prispievajú nasledujúce vyšetrenia:

 elektrokardiografické (EKG), prípadne vrátane 24- hodinového monitorovania EKG ("Holterov monitor")
 echokardiografické vyšetrenie
 základné biochemické vyšetrenia krvi (krvný obraz, glykémia, mineralogram)
 test na polohovateľnom lôžku (HUT - Head-up tilt-table test)
 test masáže karotického sínusu
 elektroencefalografické vyšetrenie (EEG)

Podľa závažnosti synkop (časté opakovanie, nejasné okolnosti a sprievodné príznaky) sú na zváženie ďalšie vyšetrenia.

 Klasifikácia a príčiny 
Synkopy sú klasifikované podľa príčin a mechanizmov vzniku.

 Reflexné synkopy 
Sú sprostredkované reakciou na podráždenie učitej časti parasympatického vegetatívneho nervového systému s následkom poklesu krvného tlaku a/alebo spomalením činnosti srdca.

1. vazovagálna synkopa nastáva po podráždení blúdivého nervu (X.hlavový nerv, lat. nervus vagus). Dochádza k nej následkom rozšírenia ciev a poklesu krvného tlaku, spomalenia činnosti srdca alebo oboma mechanizmami spoločne. Nastáva po náhlom ukončení veľkej fyzickej námahy, následkom negatívnej emócie (pohľad na krv) alebo stresu, tiež po dlhdobom státí. Postihnutého treba nechať ležať a zakrátko sám nadobudne vedomie, jeho život nie je ohrozený.

2. situačná synkopa je vyvolaná podráždením parasympatického vegetatívneho nervového systému pri zvracaní, intenzívnom kašli (tusigenná synkopa), vymočení (mikčná synkopa), tlaku na stolicu (defekačná synkopa) alebo len následkom silnej viscerálnej bolesti (vychádzajúcej z vnútorných orgánov). Podobne, ako vazovagálna synkopa, postihnutého priamo neohrozuje na živote alebo zdraví.

3. karotická synkopa je vyvolaná tlakom na karotický sínus, čo je miesto na tepne na krku - vnútornej krkavici (lat. arteria carotis interna), kde sú umiestnené receptory krvného tlaku. Ak tieto chybne zaregistrujú vonkajší tlak ako vysoký tlak krvi, dôjde k jeho reflexnému zníženiu a spomaleniu srdcovej frekvencie. Vystupňovaná forma tohto ochorenie - syndróm hypersenzitívneho karotického sínusu - môže viesť až k niekoľkosekundovému zastaveniu srdca, pádu a ohrozeniu pacienta.

 Ortostatické synkopy 
Sú spôsobené poklesom krvného tlaku a prietoku v mozgových tepnách po postavení sa, pri zlyhaní fyziologických mechanizmov na udržanie normálneho prietoku krvi mozgom.

1. autonómne zlyhanie znamená nedostatočnú odozvu sympatickej časti vegetatívneho nervového systému, ktorá normálne zabezpečí v reakcii na postavenie sa zúženie ciev a zrýchlenie činnosti srdca. K zlyhaniu tejto reakcie dochádza napríklad pri diabetickej neuropatii - poškodení nervov následkom cukrovky. Podobný stav môžu spôsobiť niektoré lieky proti vysokému krvnému tlaku, zo skupiny vazodilatancii a nitrátov, ale aj alkohol. Väčšinou pacienta bezprostredne neohrozuje.

2. synkopa pri nedostatočnej náplni krvného riečišťa (hypovolémii) následkom dehydratácie (napríklad potením alebo po  intenzívnych hnačnách alebo zvracaní). Hypovolémia môže byť aj následkom chorôb - napríklad ťažkej hypoalbuminémie alebo hypokorticizmu. Ohrozenie pacienta v týchto prípadoch vychádza z vyvolávajúceho ochorenia, synkopa je príznakom.

 Kardiogénne synkopy 
Sú spôsobené znížením krvného tlaku a prietoku krvi následkom ochorení srdca, ktoré môžu byť rôznej povahy

1. arytmogénne synkopy, spôsobené závažnými poruchami srdcového rytmu - arytmiami, označované tiež ako Adams-Stokesov (prípadne Morgagni-Adams-Stokesov) syndróm. Vyvolávajúcou arytmiou môže byť dočasné zastavenie srdca pri normálnom (sínusovom) rytme na niekoľko sekúnd, prechodná predsieňovo-komorová blokáda, supraventrikulárna tachykardia, flutter a fibrilácia komôr. Tieto arytmie vznikajú pri poškodení prevodového systému srdca chorobami, alebo sú zapríčinené vrodenými anomáliami na elektrofyziologickej alebo anatomickej úrovni (napríklad syndróm dlhého QT intervalu, Brugadov syndróm alebo Wolf-Parkinson-Whitov - WPW syndróm). Arytmie sú potenciálne život ohrozujúce, preto ich vylúčenie ako príčiny synkopy je dôležité. Kľúčové sú rôzne druhy EKG vyšetrenia. Ako liečba pripadajú (podľa typu arytmie) antiarytmiká, ablačné miniinvazívne výkony, implantácia kardiostimulátora alebo kardiovertera-defibrilátora (ICD).

2. synkopy v dôsledku mechanickej prekážky prietoku krvi nastávajú pri závažnej prekážke prietoku krvi srdcom. Prekážkou môže byť významné zúženie chlopne (stenóza), zriedkavo nádor (väčšinou myxóm predsiene), zhrubnutie steny ľavej srdcovej komory vo výtokovej oblasti (hypertrofická obštrukčná kardiomyopatia), alebo tlak na srdce zvonka - tamponáda. V širšom zmysle do tejto skupiny patrí aj pľúcna embólia. Ide o závažné ochorenia, ktoré je potrebné vylúčiť alebo liečiť, základnou vyšetrovacou metódou je v týchto prípadoch echokardiografia.

 Vaskulárne synkopy 
Sú spôsobené abnormalitami v prietoku krvi cievami. Patrí sem napríklad vertebrobazilárny tranzitórny ischemický atak - priškrtenie vertebrálnej alebo bazilárnej mozgovej tepny, prechádzajúcej cez otvory v krčných stavcoch v určitej polohe pri otáčaní hlavy. V širšom zmysle sem možno zaradiť aj synkopu pri disekcii aorty. Ide o zriedkavejšie príčiny synkop. Tiež sem možno zaradiť synkopu následkom obmedzenia návratu krvi z dolných končatín tlakom maternice na dolnú dutú žilu pri pokročilom tehotenstve. 

 Stavy, podobné synkope 
Od synkopy je dôležité odlíšiť iné stavy, spojené s krátkodobým bezvedomím, pretože spravidla vyžadujú liečbu. 

 atypický epileptický záchvat
 tranzitórny ischemický atak (TIA) je spôsobený nedokrvením mozgu z rôznych príčin. Môže sa jednať aj o najľahšiu formu ischemickej mozgovocievnej príhody (mozgovej porážky), ktorá môže byť predzvesťou budúcej závažnejšej príhody.
 určité formy migrény
 určité typy porúch spánku (napríklad narkolepsia)
 hypoglykémia u pacientov, liečených na cukrovku (diabetes mellitus)

 Pozri aj 
 Stokesov-Adamsov syndróm

 Zdroje 
Rumm Morag: Syncope. Medscape eMedicine. Aktualizované 13.1.2017, citované 19.11.2023. https://emedicine.medscape.com/article/811669-overview?scode=msp&st=fpf_login&socialSite=google&icd=login_success_gg_match_fpf&form=login
Peter Mitro: Diferenciálna diagnostika synkopálnych stavov. Via practica, 2006, roč. 3 (6), s. 301–304. Solen Bratislava. https://www.solen.sk/storage/file/article/b56abb1f33424cf79c2b2d306eb3674d.pdf

Dušan Trstenský, Egon Kurča: Neepileptické záchvaty nepsychogénneho pôvodu. Neurologie pro praxi, 2006; 3, s. 138–140. Solen Bratislava. https://www.neurologiepropraxi.cz/pdfs/neu/2006/03/06.pdf
Synkopa. Wikiskripta, citované 19.11.2023. https://www.wikiskripta.eu/w/Synkopa

 Iné projekty 

Kategória:Poruchy vedomia