Aupark (Košice)

Aupark Košice je nákupné centrum na Námestí osloboditeľov v Košiciach. 
Bolo otvorené v novembri 2011. Na troch podlažiach je umiestnených 140 prevádzok s predajnou plochou  a dennou návštevnosťou 35 000 ľudí. V podzemí sa na dvoch podlažiach nachádza spolu 1 100 parkovacích miest. Súčasťou komplexu je dvanásťpodlažný Aupark Tower.

 Výstavba 
Výstavba obchodného centra Aupark začala v januári roka 2010. Stavebné povolenie na stavbu hlavnej budovy získala spoločnosť HB Reavis Group len koncom roka 2009. Stavebné práce odštartovali až po niekoľkoročnom meškaní, ktorého dôvodom boli komplikácie s riešením priľahlej dopravy v centre mesta a samotným vysporiadaním pozemkov, na ktorom obchodné centrum stojí. Výška investície sa vyšplhala na 93 miliónov eur. Stavbu dokončili koncom roka 2011 v novembri. Projekt priniesol aj novú štvorprúdovú cestu za 9 miliónov eur.

Proti výstavbe rozsiahleho obchodného centra v tesnej blízkosti historického jadra mesta v minulosti protestovala časť obyvateľov. Obavy mali najmä zo zhoršenia dopravnej situácie, ale prekážal im aj výrub niekoľkých stoviek stromov. Pootočiť smer k Hotelu DoubleTree by Hilton sa mal aj blízky Pamätník vojakov Sovietkej armády, no nakoniec to nebolo nutné.

Zo začiatku stavbu začal HB Reavis Group financovať z vlastných zdrojov no neskôr po rokovaniach bolo financovanie projektu dotované jednou z bánk. Aupark mal ešte pred začatím výstavby, na prenájom zazmluvnených 30 percent svojej obchodnej plochy.

Košický Aupark je po bratislavskom druhým najväčším v krajine. Na prenájom ponúka 34 000 metrov štvorcových na obchodných priestorov a ďalších 12 700 metrov štvorcových kancelárskych plôch vo svojom biznis centre s názvom Aupark Tower. V budove sa nachádza 140 obchodných prevádzok na troch podlažiach a v dvojpodlažných podzemných garážach je až 1100 parkovacích mi­est. Architektom tohto obchodné centra sa stala spoločnosť Benoy/Jančina Architects.

Po dostavbe sa diskutovalo o možnom náklaňaní celej budovy obchodného centra. Súvisieť to malo s kolapsom strechy garáží bratislavského obytného komplexu Trinty, za ktorým mal byť statik Ján Tomčáni, ktorý pracoval aj na košickom Auparku, no len v jeho prvotných fázach. Z dôvodu týchto podozrení sa však upustilo pretože pri odkúpení budovy spoločnosťou NEPI bol uskutočnený technický due dilingence, ktorý obsahuje hĺbkovú previerku objektu vrátane samotnej statiky. Due dilingence prebehol v roku 2014 a statika objektu bola podľa výsledkov bezpečná.

 Predaj 
19. decembra 2014, spoločnosť HB Reavis oznámila predaj nákupného centra Aupark Košice, kancelárskej budovy Aupark Tower Košice aj pripravovaného developmentu Malinovského kasární v Košiciach v celkovej hodnote 165 miliónov eur. Kupujúcim sa stala realitná investičná spoločnosť New Europe Property Investments (NEPI). Spoločnosť je kótovaná na burze cenných papierov v Johannesburgu aj na regulovanom akciovom trhu v Bukurešti a na trhu AIM Londýnskej burzy cenných papierov.

Od svojho otvorenia Aupark vykazoval medziročne až dvojciferný rast svojho obratu a s každoročnou návštevnosťou približne 11 miliónov ľudí patrí medzi špičku nákupných centier na Slovensku.

Súčasťou predaja bola aj priľahlá a priamo prepojená veža s nákupným centrom – Aupark Tower, ktorá je sídlom významných spoločností ako ESET, IBM, Orange, Freudenberg IT alebo Benestra.

V poradí išlo už o druhý obchod medzi spoločnosťami HB Reavis a NEPI, pričom prvý predaj sa uskutočnil v roku 2013, ktorého predmetom bol žilinský Aupark.

 Košická Citadela 

Pri stavbe Auparku Košice sa odkryli základy Košickej citadely, ktorá bola súčasťou košického mestského opevnenia na prelome 17. a 18. storočia. Základy jedného z piatich bastiónov citadely Leopold pod nákupným centrom boli rozobraté, časť z pôvodného muriva bastiónu je vystavená na námestí pred Auparkom a časť v podzemných garážach na mieste objavenia.

 Galéria  

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Oficiálna stránka Auparku Košice
 Oficiálna stránka Aupark Tower Košice 

Kategória:Nákupné centrá v Košiciach
Kategória:Architektúra z 2011