Lasica hranostaj

Lasica hranostaj (iné názvy: hranostaj čiernochvostý (tvar „norok“), hranostajAnonym (preklad: GUTTEKOVÁ, A.). Svet živočíšnej ríše. Dotlač 1. vydania. Martin: Osveta, 1984. s. 234, hranostaj obyčajnýhranostaj obyčajný. In: , zastarano lasica veľkáKOLEK, J. et al.: Nemecko-slovenský pôdohospodársky slovník. Bratislava: Príroda, 1971. s. 554., zastarano popolica/popelicapopelica. In: BERNOLÁK, Anton. Slowár Slowenskí Češko-Laťinsko-Ňemecko-Uherskí. dostupné online, zriedkavo hermelín; ) je druh cicavca z čeľade lasicovité (Mustelidae). Obýva celú Holarktídu. Výskyt na Slovensku bol doložený na 32,8 % územia. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov hranostaj patrí medzi najmenej ohrozené druhy, celková populácia je stabilná.

 Opis 
Je veľký 30 až  vrátane 8 až  dlhého chvosta a váži od 0,125 do . Asi o 1/3 sú vždy ťažší a väčší samci. Hranostaj má v lete na chrbte škoricovo hnedú srsť, ktorá na bruchu prechádza v takmer bielu. Na začiatku zimy prechádza na krásne bielu. Tejto bielej zimnej kožušinke sa hovorí hermelín. Špička chvosta je ako v lete, tak v zime sýto čierna, tým sa dá ľahko rozoznať od lasice myšožravej.

 Výskyt 
Hranostaj sa vyskytuje po celej Európe (okrem Stredomoria a Balkánu), vo veľkej časti Ázie a v Severnej Amerike. Bol dovezený aj na Nový Zéland, kde sa rozšíril. Žije najčastejšie v otvorenej krajine.

 Rozšírenie na Slovensku 
Na území Slovenska sa zdržuje od nížin až po hory.

Zo 429 mapovacích kvadrátov DFS sa celkovo vyskytol v 141 (32,8 % rozlohy Slovenska, do roku 1964 len v 32, čo zodpovedá 7,4 % rozlohy) v nadmorských výškach 99 (Vojka) –  (Západné Tatry).

 Biotop 
Obýva rôzne druhy lesov, od lužných lesov až po kosodrevinu, nežije vo veľkých súvislých lesoch, skôr v malých skupinách stromov v blízkosti vôd. Zdržuje sa pozdĺž potokov, v okolí medzí i na skalnatých stráňach a v blízkosti ľudských sídiel. Často tiež zavíta do chalúp a sedliackych usadlostí. Úkryty má v dierach pod zemou.

 Rozmnožovanie 
Hranostaj sa pári buď vo februári a marci (až apríl) – to sa mláďatá narodia za 8 týždňov, alebo od augusta do septembra – v tomto prípade sa mláďatá rodia po utajenej gravidite až v apríli alebo v máji ďalšieho roka. Svoje skrýše pre odchov mláďat buduje v hromadách kamenia, vo štrbinách múrov a na podobných miestach. Počet mláďat z jedného vrhu sa obvykle pohybuje od 3 do 4 (zriedkavo 12 - 13).

 Potrava 
Hlavnou potravou hranostajov sú najmä drobné cicavce, zriedkavo až do veľkosti králika, prevažujú hlodavce, po ktorých sa dokáže natiahnuť aj do ich úzkych nôr. Živí sa aj bezstavovcami a rastlinnou potravou. Loví bežne na zemi, ale za korisťou sa niekedy dokáže i šplhať po stromoch, dobre pláva. Občas dokáže škodiť tým, že pri love zadusí malého zajaca, jarabicu alebo bažanta.
náhľad|Lasica na jar

 Ochrana 
Je zákonom chránený, spoločenská hodnota je 700 € (Vyhláška MŽP č. 170/2021).
Druh je zaradený Bernského dohovoru (Príloha III).

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Lasicovité
Kategória:Najmenej ohrozené druhy
Kategória:Cicavce na Slovensku
Kategória:Zákonom chránené živočíchy na Slovensku