Príles

Príles je miestna časť Trenčianskej Teplej.

 Poloha 
Leží asi  severovýchodne od centra Trenčianskej Teplej medzi cestou I. 61 smerom z Trenčianskej Teplej do Dubnice nad Váhom a železničnou traťou. Asi  severozápadne od obce sa nachádza tok Váhu.

 Dejiny 

 Stručná história 
Pôvodne zemianska osada, bola majetkom rôznych šľachtických rodov, ktoré obývali miestny kaštieľ. Ako prvá rodina vlastniaca Príles sa spomínajú Príleský, ktorý z tejto obce pochádzali. Táto rodina vlastnila Príles s krátkymi prestávkami až do 16. storočia. Pôdu v Prílese vlastnili aj rody Rudňanský, Gabrižoviech (pravdepodobne sa jedná o rod oddelený od Príleskovcov), Hudcovičovický, Mariašovci (mad. Maryássy) a Zongorovci. V 2. polovici 19. storočia Príles získala rodina Skrbenská. Posledný obyvateľ kaštieľa šľachtického stavu bol barón Filip Skrbenský. V roku 1913 bol pričlenený k Trenčianskej Teplej.

 Prvá písomná zmienka 
Pochádza z roku 1351 v listine Codex diplomaticus hungaricus andegavensis, je napísaná po latinsky a časť po maďarsky.
 Latinsko-maďarské pôvodné znenie:

 Približné slovenské znenie:

 Historické názvy 
Názov obce pravdepodobne pochádza zo slova prielez (cez Váh). Dnešný názov obce je niekdy vysvetlovaný tým, že sa nachádza pri lese, ale to nie je pravda lebo najbližší les je vzdialený najmenej 2 km.
 Prilich ([1351])
 Preles (1438)
 Prilez (1453)
 Prielessye (1476)
 Pryeleze (1484)
 Prielozi (1485)
 Prylys(ky) (1492)
 Prziles(ky) (1492)
 Prilez (1492)
 Prziles (1495)
 Pryles ([1496])
 (Z)prylez ([1497])
 Preles ([1498])
 Przieles ([1499])
 Prelow(sky) ([1500])
 Prieles, Przilesi ([1510])
 Prylez ([1513])

 Historické stavby 
Kaštieľ

Stavba podobajúca sa kaštieľu (kúria) tu bola s najväčšou pravdepodobnosťou už v 15. storočí. V nasledujúcich storočiach informácie chýbajú a objavujú sa až v 19. storočí, kedy bol kaštieľ prebudovaný na klasicistickú kúriu. Okolo sa rozprestieral rozľahlý park s vybudovanými chodníkmi. Po druhej svetovej vojne bol zbúraný vlastníkom pozemku, na ktorom stál.

Zvonica

V obci sa tiež nachádza zvonica z obdobia rekatolizácie. Zvon je z roku 1660.

Z písomností sa dozvedáme, že  v roku 1674 sa v Prílese nachádzali mlyn a krčma s pivovarom.

 Administratíva 
Príles ako kuriálna obec nemala vlastnú samosprávu, ale zastupovali ju feudálny vlastníci majetkov. Príles bez richtára vystupuje ešte v roku 1852. V zápisnici obecného predstavenstva sa v roku 1894 podpisuje ako richtár barón Filip Skrbenský. Od roku 1896 bol richtárom Leopold Stankovič, ktorého v roku 1909 vystriedal Marek Masár. Od roku 1906 používal richtár nápisovú pečiatku s nápisom:TRENCSÉN VÁRMEGYE PRILESZ KÖZSÉG *1906* () . História Prílesa ako samostatnej obce sa uzatvára v roku 1913, keď bol pripojený k Trenčianskej Teplej.

 Významné osobnostiTrenčianska Teplá, vydalo: Vydavateľstvo SCM, 1995, strany 82 – 87 
 Pavol Príleský (* ? – † 1743, Bratislava) – právnik, feudálny zemepán, právnik poradca Likavského a Oravského panstva, správca majetkov kniežaťa Esterházyho a oravských Turzovcov, jeden z najvýznamnejších právnikov 1. polovice 18. storočia.
 Ján IV. Príleský (* 13. 3. 1709, Príles – † 27. 10. 1790, Príles) – náboženský spisovateľ, vysokoškolský učiteľ, rektor kolégia v Budíne, riaditeľ univerzitnej tlačiarne v Trnave.
 Filip Skrbenský (* 1838 – † 27. 2. 1914) – barón, cisársko-kráľovský komorník, člen rádu maltézskych rytierov, dragún.

 Galéria 

 Pozri aj 
 Príleskovci
 Príleský kaštieľ
 Trenčianska Teplá
 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Miestna čast Príles na stránke www.trencianskatepla.sk


Kategória:Miestne časti na Slovensku

Kategória:Trenčianska Teplá