Mak siaty

Mak siaty (iné názvy pozri nižšie; lat. Papaver somniferum) je rastlinný druh z rodu mak (Papaver) z čeľade makovité (Papaveraceae).

Slúži ako liečivá rastlina, požívatina a na získavanie oleja (olejnina). Je to významný zdroj ópia, preto je v niektorých štátoch jeho pestovanie zakázané.  

 Názvy 
Súčasný slovenský názov tohto druhu je mak siaty; tento názov sa vyskytuje od 20. rokov 20. storočia.MOCHNACKÝ, S. et al. Liečivé rastliny - vysokoškolská učebnica. Zvolen: Technická univerzita vo Zvolene, 2016, S. 174PAVLOVSKÝ, E. Nomenklatúra československej kveteny II. Slovenské odborné názvoslovie. 8/1953. S. 247JEŽO, M. et al. Školník pre školy elementárne, slovenské. Trnava: G. a E. Bežo, 1922, S. 214 Mimo taxonómie alebo staršie sa vyskytuje aj názov makŠPALDON, E. et al. Rastlinná výroba. Bratislava: Príroda, 1982, S. 289KUHN, V. Pestovanie rastlín - špeciálne pestovanie. Bratislava: Štátne pôdohospodárske nakladateľstvo, 1954, S. 101ŠALAMON, I. Ľudové liečiteľstvo a praktické využitie liečivých rastlín. Liečivé rastliny 6/2000. S. 192mak. in: Historický slovník slovenského jazyka či domáci makBOJŇANSKÁ, T. Sledovanie obsahu kadmia a olova vo vybraných výrobkoch rastlinného pôvodu. 2002 TVRDÝ, P. Slovenský frazeologický slovník. Trnava: Spolok sv. Vojtecha, 1931, S. 211mak. in: Slowár Slowenskí Češko-Laťinsko-Ňemecko-Uherskí. Staršie názvy sú: mak záhradnýSTERCULA, V. Sbieranie liečivých rastlín v Námestovskom okrese. 11-12 1942. S. 361KOVALEVSKÝ, M. Verejná prosba. in: Dom a škola. 6/1890. S. 179KORDOŠ, G. et al. Stručný prírodopis pre slovenské národnie školy, O rastlinách a nerastoch. Skalica: Tlačou Fr. X. Škarnycla synov, 1871, S. 17 (mak záhradný je dnes názov druhu Papaver pseudoorientaleČERVENKA, M. a kol. Slovenské botanické názvoslovie. Bratislava: Príroda. 1986, S. 340), mak dobrýJANDA, K., JANDA, V. Nomina atque synonyma pharmaceutica et technica in lingua latina, bohemica, germanica et slovenica. Pragae: E. Weinfurter, 1941, S. 646 a mak snodarnýBULLA, P. Jedovaté rastliny, s ktorými sa môžeme stretnúť na Slovensku. Slovenské liečivé rastliny 12/1941. S. 354.

 Opis 
Jednoročná rastlina s kvetmi, ktoré sú bielej, ružovej, červenej alebo fialovej farby.

 Dejiny 
Mak sa využíva už niekoľko tisíc rokov. Najstaršie stopy dokladajúce jeho využívane pochádzajú zo 6. tisícročia pred Kr. z oblasti Stredomoria. O tisíc rokov neskôr sa v Mezopotámii využíval ako zdroj ópia. Niektoré civilizácie, ako napr. Egypťania, využívali ópium ako sedatívum.

V 9. storočí sa mak siaty dostal z oblasti Perzie na územie Číny, kde sa neskoršie, približne v 18. storočí, stalo ópium významnou silou ovplyvňujúcou spoločnosť.

 Obsahové látky 
Mak siaty je bohatým zdrojom vápnika (obsahuje ho 12-násobne viacej ako kravské mlieko), ale aj iných minerálov, vitamínov a nenasýtených mastných kyselín.

100 gramov zrelého maku siateho obsahuje: 41,56 g tukov, 28,13 g sacharidov, 17,99 g bielkovín, 19,5 g vlákniny, minerály a vitamíny.
Minerály názovobsah v 100 g% odporúčanej dennej dávky vápnik1438 mg144 % fosfor870 mg124 % draslík719 mg15 % horčík347 mg87 % sodík26 mg2 % železo9,76 mg122 % mangán6,707 mg292 % meď1,627 mg181 % zinok7,9 mg72 % selén13,5 µg24 %

Vitamíny názovobsah v 100 g% odporúčanej dennej dávky vitamín E1,770 mg12 % vitamín C1,000 mg2 % niacín0,896 mg5,5 % tiamín0,854 mg71 % kyselina pantoténová0,324 mg65 % pyridoxín0,247 mg19 % riboflavín0,100 mg8 % foláty82 µg20 %

 V Česku 
Na území Česka a aj Slovenska sa mak vo veľkom, ako olejnina, začal pestovať počiatkom 19. storočia po katastrofálnych škodách na olivových plantážach v južnom Francúzsku. V roku 1896 sa mak pestoval na ploche , s priemerným výnosom 0,71 t/ha, najviac v stredných Čechách okolo Prahy a v okolí Tábora a Čáslavi. Do roku 1946 vzrástla plocha, na ktorej sa mak pestoval, na  a odvtedy postupne klesala na menej než 8 000 v roku 1989, potom začala prudko vzrastať až k  v roku 1994. Ďalší prudký skok nasledoval po roku 2004 (hektárové výnosy 0,9 t/ha) a v roku 2007 bolo makom osiatych temer  (0,58 t/ha). Pestovanie maku postupne nahradilo plodiny regulované EÚ, ako je cukrová repa.

Medzi odrody vyšľachtené v Česku patrí Azur (pestovaný počas rokov 192873), Hanácký modrý (193480), Dubský stříbrošedý (1944), Modran (1969) a Amarin (1975). V poslednom čase sa podarilo vyšľachtiť veľa zaujímavých, predovšetkým bielosemenných odrôd pod názvom Sokol, Racek (2008), Orel (2008), ale i odrodu s okrovou farbou semena Redy. Z odrôd českého modrého maku sú pestované Orfeus (2009), Orbis (2012), Aplaus (2014), Opex (2015), Onyx (2016). Zo slovenského šľachtenia vznikli odrody Dubník (1985), Gerlach (1990), Albín (1991), Magik (1993), Opal (1995), Bergam (1998), Maratón (2000), Malsar a Major (2002).

Produkcia makového semena v tonách za rok 2008 Zdroj: FAOSTAT (FAO)  Česko49 24862 % Turecko10 38413 % Francúzsko5 0006 % Maďarsko3 3004 % Nemecko2 8004 % Rumunsko1 6002 % Rakúsko1 5672 % Slovensko1 2152 % Zostávajúce štáty 2 5365 % Svet celkom83 435100 % Vplyvom zaokrúhľovania presahuje súčet podielov 100 % 

náhľad|Makový závin

 Využitie 
náhľad|Semená maku siateho
Takmer celá produkcia je určená pre potravinárstvo, makovina (Caput papaveris, Fructus papaveris maturity, t. j. čisté, vyklepané makovice so stopkou najviac 10 cm dlhou) sa využíva vo farmácii. Mak sa široko používa predovšetkým pri príprave makového pečiva. Viac než 4/5 produkcie sa exportuje, predovšetkým do slovanských krajín, kde je mak tradičnou pochúťkou. V západných štátoch sa makové produkty často považujú za nevhodné, pretože sa čiastočne mylne predpokladá, že obsahujú návykové látky (morfín a kodeín). 

V potravinárskom maku, ktorý sa pestuje v Česku, by však morfínu a kodeínu malo byť len nepatrné množstvo. Nedávny výskum uskutočnený lekárskym tímom fakultnej nemocnice v Plzni však naznačuje, že hodnoty týchto látok v krvi by mohli vo výnimočných prípadoch dosiahnuť hodnoty, ktoré síce k navodeniu euforického stavu ešte nevedú, ale mohli by postihnúť reakčnú rýchlosť vodiča. Pri hodnotení policajnou hliadkou by veľkých pojedačov makových koláčov preto mohlo čakať aj obvinenie z riadenia pod vplyvom omamných a psychotropných látok.

Pri zbere maku treba klásť dôraz na zrelosť semena. Nedozreté semeno maku môže obsahovať viac kodeínu, ktorý má sedatívne účinky.

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

 Zdroj 

Kategória:Jedovaté rastliny
Kategória:Makovité
Kategória:Olejniny