Frans Sammut

Frans Sammut (* 19. november 1945, Żebbuġ, Malta – † 4. máj 2011, Sptar Mater Dei ) bol maltský spisovateľ a esejistaLe Petit Futé, 9th Ed, 2009-2010, Paris, s. 70..

 Životopis 
Narodil sa v Ħaż-Żebbuġ na Malte. Navštevoval základnú školu v mestečku Żebbuġ, neskôr St Aloysius' College, St Michael's Teacher Training College (pedagogická stredná škola) a v štúdiu pokračoval na Maltskej univerzite (kde získal diplom z teológie) a na univerzite v Perugii v Taliansku.

Po prvýkrát získal Sammut uznanie v druhej polovici 60-tych rokov, keď sa stal spoluzakladateľom Hnutia literárnej obrody (Moviment Qawmien Letterarju). Neskôr sa stal tajomníkom Maltskej jazykovej akadémie (Akkademja tal-Malti).

V roku 2010 ho zvolili za člena Medzinárodného napoleonského združeniahttp://www.napoleonicsociety.com/english/maltastory.htm.

Sammut ukončil svoju kariéru v školstve ako riaditeľ, no napriek tomu v rokoch 1996 až 1998 ešte pôsobil ako kultúrny poradca maltského predsedu vlády. Bol ženatý s Catherine Cachia, s ktorou mal dvoch synov – Marka a Jean-Pierra.

 Literárna tvorba 
Vydal niekoľko diel, medzi inými aj úspešné romány Il-Gaġġa (Klietka), podľa ktorého bol nakrútený film Gaġġa z roku 1971 režiséra Maria Philipa Azzopardiho,Aquilina, Sandra (12. marec 2007). "Portrait of the artist" , The Malta Independent. získané 15. mája 2011.; román Samuraj, za ktorý Sammut získal Rothmansovu literárnu cenu; romány Paceville, ktorý získal literárne vyznamenanie vlády; a Il-Ħolma Maltija (Maltský sen), o ktorom literárny kritik Norbert Ellul-Vincenti napísal, že „v maltskej literatúre nemá obdobu.“Ellul Vincenti, Norbert (11. máj 1994): "Vassalli's Maltese Dream", The Sunday Times (Malta), s. 20. Bývalý predseda vlády a dramatik Alfred Sant ho považoval za Sammutovo „majstrovské dielo“,Sant, Alfred (4. máj 2001). "Frans Sammut: A Man of Courage" , maltastar.com. získané 15. mája 2011. a britská autorka a poetka Marjorie Boultonová ho nazvala „kolosálnym dielom“.Maltese works in Esperanto , The Malta Independent, 2. september 2007. získané 15. mája 2001.

Sammut tiež vydal zbierky poviedok: Labirint (Labyrint), Newbiet (Ročné obdobia), a Ħrejjef Żminijietna (Povesti našich čias).
Z jeho literatúry faktu možno spomenúť diela Ir-Rivoluzzjoni Franċiża: il-Ġrajja u t-Tifsira (Francúska revolúcia: Jej história a význam), Bonaparti f'Malta (Bonaparte na Malte), ktorého francúzsky preklad, Bonaparte à Malte, bol vydaný v roku 2008, a On The Da Vinci Code (O diele Da Vinciho kód) (2006), dvojjazyčný (anglický a maltský) výklad medzinárodného bestselleru. Okrem toho bol editorom Lexikónu (Lexicon) Mikiela Antona Vassalliho. Vassalli († 1829) je považovaný za otca maltského jazyka. V roku 2006 bol vydaný Sammutov preklad Vassaliho diela Motti, Aforismi e Proverbii Maltesi pod názvom Għajdun il-Għaqal, Kliem il-Għerf u Qwiel Maltin (Maltské poučenia, aforizmy a príslovia). Jeho preklad diela Il-Ħolma Maltija do esperanta (La malta Revo) predstavoval Maltu v zbierke klasických literárnych diel, ktorú v roku 2007 publikovalo newyorské vydavateľstvo Mondial Books. V roku 2008 bol jeho román Il-Gagga vydaný po piaty raz. V nasledujúcom roku Sammut predstavil revolučnú reinterpretáciu básne Pietru Caxara "Xidew il-qada" (známu aj ako "Il-Kantilena"), čo je najstarší dokument v maltčine.New interpretation to oldest written document in Maltese , maltamediaonline.com. získané 15. mája 2011.

Sammut prekladal významné divadelné hry: Racinovu Faidru (Phèdre - Fedra) (1978) a hru od Maxima Gorkija Na dne (The Lower Depths). Obe hry boli uvedené v divadle Manoel v réžii básnika Maria Azzopardiho .Azzopardi, Mario: "In Memoriam: Frans tal-Gagga u Gerusalemm l-ohra" in In-Nazzjon 14. júna 2011.

Bývalý rektor Maltskej univerzity, profesor filozofie a popredný maltský intelektuál Peter Serracino Inglott povedal:

Posledné slová
Známymi sa stali aj posledné slová Fransa Sammuta: „S moju ženou sme mali ísť do Jeruzalema, ale, ako sa zdá, plány sa zmenili. Ja odchádzam do „nebeského” Jeruzalema.”Sammut, Mark (15 May 2011). "Frans Sammut", The Sunday Times (Malta). získané 25. mája 2011.

Serracino Inglott na to zareagoval slovami: "Vtedy som si uvedomil, že slzy a smiech sú niekedy zameniteľné."



Bibliografia
 Labirint u Stejjer Oħra [Labyrint a iné príbehy] (poviedky) 1968
 Il-Gaġġa [Klietka] 5 vydaní (román) r. 1971 – filmovo spracovaný, Gagga (Klietka, réžia Mario Azzopardi, 1971
 Logħba Bejn Erbgħa [Hra medzi štyrmi ľuďmi] (krátky román) 1972 
 Samuraj [Samuraj] 3 vydania (román) 1975
 Kristu fil-Poeżija Maltija 1913-1973 [Kristus v maltskej poézii 1913-1973] (nepublikovaná dizertačná práca, Maltská univerzita) 1977
 Fedra [Racinova Phèdre] 1978
 Il-Qtil fi Sqaq il-Ħorr [Vražda v čestného človeka] (krátky román) 1979
 Il-Proċess Vassalli [Vassaliho súd] (divadelná hra) 1980
 Il-Mixja tal-Ħaddiem lejn il-Ħelsien [Cesta robotníka k slobode] (politická analýza) 1982
 Ir-Rivoluzzjoni Franċiża: il-Ġrajja u t-Tifsira [Francúzska revolúcia: jej história a význam] (historické dielo) 1989 
 Paceville (román) 1991 
 Letteratura [Literatúra] (literárna kritika) 1992
 Il-Ħolma Maltija [Maltský sen] (román) 1994, 2012 http://franssammut.info/?page_id=34, preložený do esperanta ako La Malta Revo, vydaný v New Yorku, 2007
 Bonaparti f’Malta [Bonaparte na Malte] (historické dielo) 1997, preložená do francúzštiny ako Bonaparte à Malte, úvod Paul Borg Olivier, 2008 
 Newbiet [Ročné obdobia] (poviedky) 1998 
 Ħrejjef Żminijietna [Povesti našich čias] (poviedky) 2000 
 Dun Ġorġ: Il-Bniedem tal-Poplu [Otec Juraj: človek z ľudu] (historická téma a téma náboženstva) 2001
 Ġrajjet Ħaż-Żebbuġ [História Haz-Zebbug] (historické dielo) (preklad originálu od Dun Salv Ciappara) 2001 
 Lexicon [Lexikón] (od Mikiela Antona Vassalliho) 2002 
 Għala Le għall-UE [Prečo dať NIE EÚ] (politická analýza) 2003 
 Ħarsa mill-qrib lejn ħajjet San Filep u l-Kult tiegħu [Pohľad zblízka na život Sv. Filipa a jeho kult] (historická téma a téma náboženstva) 2004 
 On The Da Vinci Code/Dwar The Da Vinci Code [O diele Da Vinciho Kód](literárna kritika) 2006 
 Għajdun il-Għaqal, Kliem il-Għerf u Qwiel Maltin [Maltské poučenia, aforizmy a príslovia] (preklad originálu od Mikiela Antona Vassalliho) 2006
 I Giovanniti: La Storia dei Cavalieri di Malta [The History of the Knights of Malta] (history) 2006, published in 2015 (Bonfirraro Editore, Italy)
 Alfred Sant: Il-Viżjoni għall-Bidla [Alfred Sant: predstava zmeny] (politická analýza) 2008 
 Úvod k slovníku baróna Vincenza Azopardiho, v ktorom analyzuje "Cantilenu" od Caxara (literárna kritika, jazykoveda) 2009

 Referencie 

 Externé odkazy 
 www.franssammut.info
 http://www.youtube.com/watch?v=KoI4Kq1hFx0

 Zdroj 

Kategória:Maltskí spisovatelia
Kategória:Spisovatelia literatúry faktu