Fenrir

Fenrir (starosev. „obyvateľ močiara“), Fenrisúlfr (starosev. „vlk Fenris“), Hródvitnir  (starosev. „slávny vlk“), alebo tiež Vánagandr (starosev. „príšera rieky Ván“) je v severskej mytológií hrôzostrašný vlk. Je spomenutý v Poetickej Edde, Prozaickej Edde a Heimskringle. V oboch Eddách je Fenrir otec vlkov Skölla a Hatiho Hródvitnisson, synom Lokiho a je predurčený zabiť boha Odina počas udalostí Ragnaröku, avšak bude zabitý Odinovým synom Vídarrom.

V Prozaickej Edde sú ďalšie informácie o Fenrirovi, vrátane jeho rýchleho rastu a spútania zato, že ukúsne Týrovi pravú ruku. Fenrirova podobizeň je zobrazená na rôznych predmetoch a v literatúre. 

 Svedectvá 
 Poetická Edda 
Fenrir sa spomína v troch strofách básne Völuspá a dvoch strofách básne Vafþrúdnismál. V 40. strofe básne Völuspá prezrádza völva Odinovi, že na východe sedí stará žena v lese Járnvidr „a chová tam Fenrirových potomkov.  Jeden z nich bude naháňať mesiac v trollej koži “. Neskôr v básni völva predpovedá, že Odina zje Fenrir počas Ragnaröku:
náhľad|300px|"Bitka bohov" (1882) Friedrich Wilhelm Heine.
Potom naplní sa druhý
Hlínov zármutok,
keď Odin do boja,
s vlkom ide
a Beliho vrah,
proti Surtrovi.
Nato drahý priateľ
Friggin padne. 
V nasledujúcich strofách völva opisuje, že Odinovo „vysoké dieťa Triumfu Otca“ (jeho syn Vídarr) príde a zabije beštiu a s jeho rukami zabodne meč do srdca  „Hvedrungrovho syna" – pomstí tak smrť svojho otca.
V prvej z dvoch strof spomínajúcich Fenrira vo Vafþrúdnismály sa Odin pýta múdreho jötunna Vafþrúdnira:
„Veľa som cestoval, veľa som vyskúšal,
často skúšal som Sily;
odkiaľ príde slnko do jemného neba,
keď Fenrir zaútočil na toto? “
V nasledujúcej strofe Vafþrúdnir odpovedá, že Sól (tu spomínaná ako Álfrödull) ponesie dcéra pred Fenrirovým útokom na ňu, a že dcéra by mala pokračovať v púti jej zosnulej matky po nebesiach.

 Prozaická Edda 
V Prozaickej Edde sa Fenrir spomína v troch knihách: Gylfaginning, Skáldskaparmál a Háttatal.
 Zdroj 

Kategória:Severská mytológia