Invázny druh

Invázny druhzákon č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny (iné názvy: invazívny druh [-niekedy považované za nevhodný variant názvu](poznámka pod čiarou č. 7), invázny/invazívny nepôvodný druhPLESNÍK, J. Někdo to rád horké. Invazní nepůvodní druhy. In: Ochrana přírody, 2011, č. 5, str. 26–29, S. 28 dostupné onlinenariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1143/2014 o prevencii a manažmente introdukcie a šírenia inváznych nepôvodných druhov [slovné spojenie „nepôvodný druh“ tu možno nahradiť synonymami - porov. nepôvodný druh], cudzí invázny druhnariadenie Rady (ES) č. 708/2007 o využívaní cudzích a lokálne sa nevyskytujúcich druhov v akvakultúre, nevhodne: naturalizovaný/zdomácnený/udomácnený druh RICHARDSON, D. M. et al. Naturalization and invasion of alien plants: concepts and definitions. Diversity and Distributions (2000) 6, str. 93 – 100 ; angl. najčastejšie: invasive species, invasive alien species) môže znamenať niektorú z nasledujúcich definíciíColautti, R. I., MacIsaac, H. J.: A neutral terminology to define ‘invasive’ species. In: Diversity and Distributions, (Diversity Distrib.) (2004) 10, 135–141   S. 136S. 221-222PYŠEK, P. et al. Alien plants in checklists and floras: towards better communication between taxonomists and ecologists. In: Taxon 53 (1), febr. 2004: 131-143 dostupné onlineRICHARDSON, D. M. et al. Naturalization and invasion of alien plants: concepts and definitions. Diversity and Distributions (2000) 6, str. 93 – 100, S. 101 (vpravo hore):
1. nepôvodný druh (spravidla okrem kultúrnych rastlín), ktorý sa na novom území rýchlo rozšíril, spravidla do veľkej vzdialenosti a na rozsiahlom území
2. ako definícia č. 1, ale nepôvodný druh má navyše na novom území negatívny impakt (v užšom zmysle: na novom území ohrozuje biologickú rozmanitosť)
3. ako definícia č. 2, ale nepôvodný druh navyše žije na prirodzenom alebo poloprirodzenom stanovišti
zriedkavo:
4. nepôvodný druh, ktorý žije na prirodzenom alebo poloprirodzenom stanovišti
(len v tvare invázny/invazívny druh:)
5. domáci druh alebo nepôvodný druh, ktorý kolonizoval prirodzené územia
6. synonymum výrazu nepôvodný druh

Proces vzniku invázneho druhu sa volá invázia. Pri definícii č. 1 sa výraz invázia v užšom zmysle používa na označenie poslednej fázy vzniku invázneho druhu, t.j. samotné veľké rozšírenie z miesta pôvodného zavlečenia.RICHARDSON, D. M. et al. Naturalization and invasion of alien plants: concepts and definitions. Diversity and Distributions (2000) 6, str. 93 – 100, S. 97, 99 

Invázny druh podľa definície č. 2  
Invázny druh je druh alebo vnútrodruhový taxón na danom území nepôvodný, ktorý sa nekontrolovane šíri a vytláča pôvodné druhy, ktoré majú v prírode podobnú funkciu. V niektorých prípadoch sa invázny druh začne šíriť tak nekontrolovane, že rozvracia ekosystémy, čo vedie k potlačeniu alebo likvidácii väčšieho počtu pôvodných druhov, nie len tých s podobnou nikou. Niektoré invázie môžu viesť k vyhynutiu jedného alebo viacerých pôvodných druhov. V USA sa odhaduje asi 7000 inváznych druhov, v Česku je ich registrovaných okolo 90.

 Invázie ničiace ekosystém 
 Rastlinné invázie 
S inváziou nepôvodných druhov sa viac-menej stretávajú všetky krajiny, ktoré sú nejak zapojené do častej výmeny osôb a tovaru. Invázne druhy sa veľmi často šíria neúmyselne, ak sú jedince omylom prepravované v kontajneroch s plodinami.
Pri niektorých druhoch je najväčším problémom podcenenie rizika; mnohé druhy boli zavlečené do cudzieho prostredia v 19. storočí ako okrasné rastliny do parkov (napr. Kudzu v USA alebo boľševník v Európe).

 Rastlinné invázie na  Slovensku 

Najznámejším a zároveň najnebezpečnejším rastlinným druhom na Slovensku je boľševník obrovský (Heracleum mantegazzianum), ktorý sa masívne šíri a rozvracia celé ekosystémy.

Ďalšie invázne druhy na Slovensku:
 Agát biely (Robinia pseudoacacia) – najvýznamnejšia invázna drevina na Slovensku,
 pajaseň žliazkatý (Ailanthus altissima),
 krídlatka japonská, Syn.: Pohánkovec japonský (Fallopia japonica).
 netýkavka žliazkatá (Impatiens glandulifera),
 líčidlo americké (Phytolacca americana),
 Glejovka americká.

 Živočíšne invázie 
Asi najznámejšie príklady živočíšnej invázie sú spojené s Austráliou a ďalšími ostrovmi, kde mali privezené cicavce a iné živočíchy negatívny dopad na ekosystém (napr. mačky a krysy dopomohli k vyhynutiu dronta nelietavého; alebo: krysy tiež ohrozujú ekosystém na Novom Zélande, kde požierajú vajcia živej fosílie hatérie bodkovanej).

V Austrálii sa zas premnožili zavlečené druhy ako králiky, mačky, krysy, a i.
Nepríjemný prípad predstavuje Boiga irregularis, had z Novej Guinei, ktorý sa v 50. rokoch 20. storočia lodnou dopravou dostal na Guam. V následujúcich rokoch dosiahla hustota jeho populácie na ostrove takmer 5 000 kusov na kilometer štvorcový. Výsledkom bolo lokálne vyhynutie polovice druhov vtákov a jašterov, 2 z 3 druhov netopierov, značné množstvo uštipnutí ľudí a opakované elektrické havárie (skraty vznikajúce vniknutím hadov do transformátorov alebo vysoko na stožiar).

 Škody 
Podľa predbežných odhadov náklady v dôsledku biologických invázií dosahujú v Európe najmenej 10 miliárd eur ročne. Ale odhad je veľmi konzervatívny, lebo u 90 % novo rozšírených druhov stále nie sú známe ekologické ani ekonomické dopady ich invázie.
V celosvetovom meradle invázne druhy spôsobia škody okolo 1,5 trilióna libier ročne – takmer 5 % celosvetového hrubého domáceho produktu (HDP).

 Boj s inváziou 
Invázia nemusí nutne znamenať, že invázny druh je silnejší ako tie, ktoré vytláča alebo ohrozuje. V niektorých prípadoch ide len o to, že je nové územie prosté jeho prirodzených nepriateľov. S takýmito inváziami (pokiaľ cielená likvidácia invázneho druhu ľudskými silami sklame lebo je už od začiatku nerealistická) dá bojovať aj tým, že na dané územie ich prirodzených nepriateľov zavlečieme tiež. K takémuto kroku však je nutné pristupovať veľmi opatrne, ako ukazuje už zmienený príklad mačiek, ktoré sa v Austrálii po vysadení tiež premnožili a likvidujú hlavne pôvodné drobné cicavce, ktoré sa dajú chytiť oveľa ľahšie ako králik). Príkladom úspešného odstránenia ekologického problému premysleným zavlečením nového druhu, je introdukcia niekoľkých druhov chrobákov spracujúcich kravský trus. V Austrálii k nemu museli pristúpiť potom, čo sa ukázalo, že miestne druhy špecializované na suchý trus vačkovcov nie sú schopné oveľa vlhčí trus dobytka spracovať dostatočne rýchlo, čo viedlo k enormnému premnoženiu múch a ďalších hmyzoidov, ktorých larvy sa v truse vyvíjajú.

 Dôvody zavlečenia 
K hlavným dôvodom zavlečenia patria kolonizácia Európanmi, záhradníctvo a poľnohospodárstvo a náhodný transport. Pri kolonizácii Európanmi boli na mnohé miesta zavlečené invázne druhy. Mnohé druhy boli zavlečené do nových oblastí ako okrasné rastliny, poľnohospodárske plodiny, trávy pastvín a pod. Náhodne sú zavliekané semená burín, ktoré sú zožaté spolu s komerčnými semenami a zasiate v nových oblastiach; loďami a lietadlami sú zavliekané napr. krysy, hmyz. Premiestňovaním nepôvodných druhov sa môžu šíriť aj parazity a choroby. Len niektoré zavlečené druhy sa stávajú inváznymi.

 Pozri aj 
 Zoznam inváznych druhov na Slovensku

 Referencie 

 Externé odkazy 
 Invázne druhy na Forestportal.sk 
 Invasive species Invázne druhy v Austrálii, stránka ministerstva 

Kategória:Biológia

Kategória:Ochrana prírody