Leopold III. (Belgicko)

Leopold III. (celým menom Leopold Filip Karol Albert Meinrad Hubertus Maria Miguel zo Saxe-Coburg-Gothy), (* 3. november 1901, Brusel, Belgicko – † 25. september 1983, Woluwe-Saint-Lambert ) bol od roku 1934 do roku 1951 kráľ Belgičanov zo sasko-cobursko-gothajskej dynastie. Abdikoval v roku 1951, keď nastúpil na trón jeho starší syn Baudouin I.

 Život 
V roku 1926 si vzal za ženu princeznu Astrid Švédsku. Spolu mali 3 deti. Na kráľovský trón nastúpil v roku 1934. O rok neskôr zahynula jeho manželka pri tragickej autonehode, pri ktorej šoféroval.

Bol podporovateľom neutrality krajiny. Po nemeckej remilitarizácii Porýnia stiahol z oblasti belgické vojská a vystúpil zo spojenectva s Francúzskom s cieľom udržiavať neutralitu. Pred začiatkom vojny odmietal rokovať s Britmi a Francúzmi na spoločnom pláne o obrane pred nacistickým Nemeckom. Počas druhej svetovej vojny po porážke belgických vojsk nemeckými silami 28. mája 1940 nariadil kapituláciu, čo čiastočne priťažilo britským silám pri Dunkerque.Richardson, A., Tucker, S.C.: Léopold III, King of Belgium (1901–1983). in  Situácia belgickej armády však bola v tej dobe zúfalá a požiadavky západných Spojencov na udržiavanie ďalšej obrany boli len ťažko realizovateľné. Odmietol odísť do exilu s belgickou vládou a padol do nemeckého zajatia.

11. septembra 1941 tajne vzal za ženu Mary Lilian Baels, známu aj ako princezná de Réthy. Manželstvo nebolo podľa cirkevných pravidiel nikdy uznané a kráľovská rodina ho držala v tajnosti. 

V roku 1944 Heinrich Himmler nariadil deportáciu Leopolda III. do Nemecka. Jeho manželka Lilian ho nasledovala nasledujúci deň s rodinou s ozbrojenou strážou SS. Nacisti držali rodinu v pevnosti v Hirschsteine v Sasku od júna 1944 do marca 1945 a potom v rakúskom meste Strobl, kde ho na jar 1945 oslobodili americké jednotky. Kvôli jeho kontroverznému jednaniu cez vojnu mu hrozilo vo vlasti zatknutie. Do roku 1950 preto žil s rodinou v exile v švajčiarskom Pregny-Chambésy blízko Ženevy. V Belgicku po vojne nebola spoločnosť zjednotená v otázke zotrvania monarchie, ktorú v roku 1950 vyriešilo referendum, v ktorom 58% obyvateľov uznalo jeho nárok na trón. Leopoldov návrat do vlasti však vyvolal veľké protesty, pri ktorých zomreli 3 ľudia a generálny štrajk. Preto sa 1. augusta 1950 rozhodol odstúpiť v prospech svojho 20-ročného syna Baudouina. Jeho abdikácia nadobudla účinnosť 16. júla 1951. Kráľ bol k abdikácii v prospech svojho syna donútený vládou Jeana Duvieusarta.

Leopold a jeho manželka naďalej radili kráľovi Baudouinovi až do jeho manželstva v roku 1960. Niektorí belgickí historici, napríklad Vincent Delcorps, hovoria o existencii tzv. „dyarchie“ počas tohto obdobia. Po odchode do politickej penzie sa venoval cestovaniu.

Zomrel v roku 1983 vo Woluwe-Saint-Lambert (Sint-Lambrechts-Woluwe) po operácii srdca. Bol pochovaný vedľa kráľovnej Astrid v kráľovskej klenbe v kostole Panny Márie v Laekene. Neskôr s nimi bola pochovaná Leopoldova druhá manželka, princezná de Réthy.

 Rodokmeň  

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Oficiálna stránka belgickej kráľovskej rodiny 

 Zdroj 

Kategória:Vládcovia Belgicka
Kategória:Sasko-cobursko-gothajská dynastia
Kategória:Osobnosti na belgických poštových známkach
Kategória:Osobnosti z Bruselu
Kategória:Belgické osobnosti druhej svetovej vojny
Kategória:Panovníci, ktorí abdikovali
Kategória:Nositelia Rádu zlatého rúna
Kategória:Nositelia Radu holandského leva
Kategória:Nositelia španielskeho Rádu zlatého rúna
Kategória:Rytieri veľkokríža Rádu Kristovho
Kategória:Nositelia Najctihodnejšieho rádu svätého Jána Jeruzalemského