Hliva ustricová

Hliva ustricovitá (iné názvy pozri nižšie; lat. Pleurotus ostreatus (Jacq. ex FR.) Kummer je jedlá drevokazná huba z čeľade hlivovité (lat. Pleurotaceae), v starších systémoch sa niekedy zaraďovala do čeľade trúdnikovité (Polyporaceae) alebo do čeľade Lentinaceae alebo do čeľade čírovkovité (Tricholomataceae). (Poznámka: V tejto online verzii bolo zaradenie do čeľade zmenené voči papierovému vydaniu.)HROUDA, P. Pleurotoid fungi of the  family  Polyporaceaein the  Czech Republic  and  Slovakia. In: Czych Mycology 53(1), 2001 

 Slovenské názvy 
Slovenské odborné názvy tohto druhu sú: hliva ustricová, hliva ustricovitá, staršie: hliva ústricovitá. Odborné zastarané názvy sú:  hliva chrastavá, chrastavka, kladná huba, srež, hliva; ľudové/nárečové názvy sú: hliva, hliv, hlivka, liva, hlivec, hlivák, gliva, huba, buková hliva, bukovo hliva, ješeňovo hliva, stromská hliva, hliva stromovka, kladná huba, kladová huba, orechová huba, bukovnica, kladnička, chladnička, chladnačka, openka, podp(i)enka, podpinka, podpňovka, pňakovka, pnovka, pníček, podpník, michalka, michoľak, hnedáčky*, psie uchá*, jelenice*, scáky*, pešterec, pesere*, panoše (plurál).hliva. In: ; podpienka. In: 

(Poznámka: Názvy označené hviezdičkou sú v origináli uvedené v pluráli, ale keďže tam nie sú - tak ako slovo panoše - poznačené značkou "pl.", tak zrejme majú aj jednotné číslo.)

 Vedecké synonymá 
 Agaricus opuntiae Durieu & Lév.,  1850
 Agaricus ostreatus Jacq.,  1774
 Agaricus revolutus J.J. Kickx, 1867
 Agaricus salignus Pers.,  1801
 Crepidopus ostreatus (Jacq.) Gray,  1821
 Crepidopus ostreatus ß atroalbus Gray,  1821
 Dendrosarcus ostreatus (Jacq.) Kuntze,  1898
 Panellus opuntiae (Durieu & Lév.) Z.S. Bi, in Bi, Zheng & Li,  (1987) [1986]
 Pleurotus opuntiae (Durieu & Lév.) Sacc.,  1887
 Pleurotus ostreatus f. salignus (Pers.) Pilát, 1935
 Pleurotus ostreatus subsp. opuntiae (Lév.) A. Ortega & Vizoso,  1992
 Pleurotus revolutus (J. Kickx f.) Gillet,  1874
 Pleurotus salignus (Schrad.) P. Kumm.,  1871

 Opis 
 Klobúky hlivy ustricovitej svojou farbou i tvarom pripomínajú väčšie ustrice, odkiaľ pochádza i druhové pomenovanie. Klobúky sú v mladosti sklenuté s podvinutým okrajom, neskôr 525 centimetrov široké, vejárovité, hladké a pružné, okraj sa stáva ostrým. Zafarbenie je široko premenlivé od belavej farby, sivomodravej až k sivohnedej alebo hnedé. Zafarbenie je závislé na podmienkach rastu, vzdušnej vlhkosti a pod. Klobúky rastú ako u väčšiny ostatných hlív nad sebou v trsoch, radách alebo vrstvách nad sebou. Trsy plodníc môžu dosahovať hmotnosť až niekoľkých kilogramov. Dosť často sú klobúky spodných plodníc poprášené vyklíčenými výtrusmi, takže majú na sebe biely povlak. Ide o prirodzený a neškodný jav, ktorý vzniká i pri skladovaní.
 Lupene sú nízke, mäkké, husté, zbiehajúce sa na stonke, u stonky sú často vidličnato vetvené. Sfarbené sú najprv biele až belavé, v starobe šedé.
 Hlúbik je veľmi krátky, 14 cm dlhý a 13 cm hrubý, výstredný až postranný, veľmi tuhý, biely, neskôr šedý.
 Dužina je čisto biela, veľmi pružná a šťavnatá, sfarbenie na reze sa nemení.
 Chuť je sladkastá, vôňa silná, príjemne hubová
 Výtrusy sú bezfarebné, valcovité a hladké, s rozmermi 812 × 34 µm. Výtrusný prach je biely.

 Praktický význam 
Je to výborná jedlá huba. Hliva patrí v Európe medzi najčastejšie používané liečivé huby, pretože sa osvedčila ako podporný prostriedok pri liečbe niektorých civilizačných chorôb. Lekári odporúčajú hlivu a jej extrakty pacientom trpiacim na aterosklerózu, pri vysokom obsahu cholesterolu v krvi. Preukázalo sa, že pomáha aj pacientom s vyšším obsahom cukru v krvi (cukrovke), pri obezite, stuhnutosti svalov, šliach a kĺbov a tiež, že posilňuje Imunitný systém.

 Iné projekty 

 Zdroje 

 Houby česká encyklopedie, Reader's Digest Výběr, Praha, 2003, ISBN 80-86196-71-2
 Reklamní časopis Kaufland 30/2007, článek z knihy Houby známé a exotické z Nakl. Vyšehrad

Kategória:Hlivovité
Kategória:Jedlé huby
Kategória:Drevokazné huby
Kategória:Liečivé huby