Železničná trať Žilina – Košice

Železničná trať Žilina – Košice (v cestovnom poriadku pre verejnosť označená ako železničná trať číslo 180) je elektrifikovaná dvojkoľajná železničná trať na Slovensku, ktorá spája Žilinu a Košice. Je súčasťou Va. koridoru a patrí medzi najdôležitejšie slovenské trate s najväčšou intenzitou dopravy.

 História 
Trať bola vybudovaná ako súčasť Košicko-bohumínskej železnice, uvedenej do prevádzky v roku 1872. 

Otváranie jednotlivých úsekov:
 1. 9. 1870: Košice – Kysak (– Prešov)
 8. 12. 1871: Žilina – Poprad 
 12. 12. 1871: Poprad – Spišská Nová Ves 
 12. 3. 1872: Spišská Nová Ves – Kysak 

Trať bola pôvodne jednokoľajná, no koncesia stanovovala povinnosť zdvojkoľajniť trať, ak ročný hrubý zisk na jednu míľu trate prevýši dva po sebe idúce roky 150 000 zlatých. Kompletné zdvojkoľajnenie bolo dokončené až v roku 1955.

Po skončení prvej svetovej vojny Rakúsko-Uhorsko zaniklo a pre mladé Česko-Slovensko mala táto trať kľúčový význam. Ako jediná totiž spájala Česko s východným Slovenskom, o ktoré Česko-Slovensko bojovalo s Maďarskom. Rozdelený bol tiež Tešín, no trať i stanica zostali na území Česko-Slovenska, okolo ktorého vzniklo nové mesto Český Tešín.

Strategická Košicko-bohumínska železnica bola 1. februára 1921 prevzatá spoločnosťou Česko-slovenské štátne dráhy, no vo vlastníctve súkromnej spoločnosti.

Po druhej svetovej vojne bola spoločnosť ČSD zoštátnená a vlastníkom Košicko-bohumínskej železnice sa stal česko-slovenský štát. V roku 1955 názov Košicko-bohumínska železnica zanikol a v 1964 bola dokončená elektrifikácia celého úseku trate.

 Priebeh trate 
Trať sa začína v dôležitom dopravnom uzle Žilina, kde sa stretáva trať z Bratislavy a Považia, z Ostravska a Sliezska, z Rajeckej doliny a z východu krajiny. Vedie prevažne východo-západným smerom údoliami riek Váh a Hornád. Od Žiliny prekonáva viacerými tunelmi pohoria Malá Fatra a Veľká Fatra, vedie Liptovskou, Popradskou a Hornádskou kotlinou. Údolím Hornádu prekonáva Slovenský raj a východnú časť Slovenského rudohoria a Košickou kotlinou smeruje už južným smerom ku Košiciam.

 Stanice na trati  
 Žilina - križovatka s traťou 120 (Bratislava – Žilina), 126 (Žilina – Rajec) a 127 (Žilina – Mosty u Jablunkova) 
 Varín
 Nezbudská Lúčka-Strečno
 Vrútky - križovatka s traťou 170 (Vrútky – Zvolen)
 Vrútky nákladná stanica
 Sučany
 Turany
 Krpeľany
 Šútovo-Ratkovo
 Kraľovany - križovatka s traťou 181 (Kraľovany – Trstená)
 Stankovany 
 Ľubochňa 
 Švošov
 Hrboltová
 Ružomberok-Rybárpole
 Ružomberok
 Lisková zastávka
 Liptovská Teplá
 Liptovské Vlachy
 Liptovský Mikuláš
 Okoličné
 Podtureň
 Liptovský Hrádok
 Kráľova Lehota
 Východná
 Važec
 Štrba - križovatka s traťou 182 (Štrba – Štrbské Pleso)
 Štrba zastávka
 Lučivná
 Svit
 Poprad - Tatry - križovatka s traťou 183 (Poprad – Štrbské Pleso) a 185 (Poprad – Plaveč)
 Gánovce
 Spišský Štiavnik
 Vydrník
 Letanovce 
 Spišské Tomášovce 
 Smižany 
 Spišská Nová Ves - križovatka s traťou 186 (Spišská Nová Ves – Levoča) 
 Teplička nad Hornádom
 Markušovce
 Matejovce nad Hornádom 
 Chrasť nad Hornádom 
 Vítkovce 
 Olcnava 
 Spišské Vlachy - križovatka s traťou 187 (Spišské Vlachy – Spišské Podhradie) 
 Krompachy
 Richnava
 Kluknava
 Margecany - križovatka s traťou 173 (Červená Skala – Margecany)
 Margecany zastávka
 Ružín
 Malá Lodina
 Veľká Lodina
 Kysak - križovatka s traťou 188 (Košice – Muszyna)
 Trebejov
 Kostoľany nad Hornádom
 Ťahanovce
 Košice - križovatka s traťou 160 (Zvolen – Košice), 169 (Košice – Hidasnémeti) a 190 (Košice – Čierna nad Tisou)

 Modernizácia trate 
náhľad|vľavo|Tunel za Nezbudskou Lúčkou prekonáva Domašínsky meander
V roku 2011 bola ukončená výstavba novej zriaďovacej stanice Žilina - Teplička.

Štúdia zrealizovateľnosti trate Žilina - Košice - Čierna nad Tisou bola schválená Ministerstvom dopravy 1. februára 2016. Z pôvodného počtu viac než 30 variantov konečná správa porovnala 4. Schválená bola alternatíva 3.1, ktorá ráta s prevádzkovými rýchlosťami 120, 140 a 160 km/h a kompromisom medzi zefektívnením trate a vynaloženými prostriedkami. 

V júli 2017 Železnice Slovenskej republiky vypísali verejnú súťaž na modernizáciu traťového úseku Poprad – Lučivná. Súčasťou projektu je aj modernizácia stanice Svit. Ide o úsek Poprad – Lučivná, ktorý by mal stáť 114,6 mil eur vrátane DPH.  18. septembra 2020 začala modernizácia úseku firmami TSS Grade a Doprastav za 97 miliónov eur, ktorá sa kvôli problémom s dodávkou potrebných technológií a nárastom cien stavebného materiálu zvýšila dodatkom k zmluve so zhotoviteľom na 106 miliónov eur bez DPH

Prehľad modernizovaných úsekov

 úsek  dĺžka  začiatok výstavby  ukončenie modernizácie Žilina - Liptovský Mikuláš Uzol Žilina (ŽST Žilina - Varín)  11,6 km  máj 2021 Q1 2026  Varín – Vrútky  12,7 km  Vrútky – Turany  8,7 km  Turany – Ružomberok  27,6 km  Ružomberok – Paludza  15,9 km  Liptovský Mikuláš - Poprad-Tatry Paludza – Liptovský Hrádok  18,5 km  2026  2030 Liptovský Hrádok – Východná  16 km  Východná – Lučivná  19,8 km  Lučivná – Poprad-Tatry (mimo)  12,7 km  september 2020  28.8.2024  Poprad-Tatry – Košice Poprad-Tatry (mimo) – Vydrník  14,2 km  december 2023  Q4 2028 Vydrník (mimo) – Markušovce  22,1 km  2026  2030 Markušovce – Krompachy  20,4 km  Krompachy - Margecany  10,7 km 20272034 Margecany - Kysak  18,9 km 20272034 Kysak - Košice  15,7 km 

 Podrobnosti modernizácie 
Náklady na modernizáciu trate medzi Žilinou a Košicami sú približne 5,5 miliárd eur.

 PopradMarkušovce 
Súčasť modernizácie úseku Poprad-Tatry – Krompachy (MOPPKR).

 Referencie 

 Pozri aj 
 Zoznam železničných tratí na Slovensku
 Dejiny železníc na Slovensku

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Video trate
 ŽSR cestovné poriadky podľa trate

 Zdroj 
 www.vlaky.net
 História trate 

Žilina - Košice
Kategória:Doprava v okrese Žilina
Kategória:Doprava v okrese Martin
Kategória:Doprava v okrese Ružomberok
Kategória:Doprava v okrese Liptovský Mikuláš
Kategória:Doprava v okrese Poprad
Kategória:Doprava v okrese Spišská Nová Ves
Kategória:Doprava v okrese Gelnica
Kategória:Doprava v okrese Košice-okolie
Kategória:Železničná doprava v Košiciach