Somár domáci

Somár domáciVýročná správa ZOO Košice 2016   (iné názvy: staršie: osol domáciVýročná správa ZOO Košice 2011  MIKLÍKOVÁ, Z. Archeozoologické nálezy zo stredovekého sídliska v Bajči. In: SLOVENSKÁ ARCHEOLÓGIA LVIII-1, 2010, 123-168, S. 139; mimo taxonómie: domáci somárSTANĚK, V. J. Veľký obrazový atlas zvierat. 1965, S. 535, domáci osolKMEŤOVÁ, P.Kým mu nasadili ohlávku... . In: Historická revue 2009, S. 23, somár, osol; latinské názvy pozri nižšie) je taxón z podrodu somár (Asinus). Presnejšie sa zaraďuje buď ako taxón (forma alebo poddruh) v rámci druhu somár africký (Equus africanus) alebo ako samostatný druh.

Spoločne s koňom domácim je to jediný domestikovaný nepárnokopytník. 

Názvy 
Ako pri všetkých domestikovaných taxónoch, aj pri somárovi domácom je presné vedecké zaradenie sporné a teda aj sporný aj vedecký názov. Možné názvy tohto taxónu sú:
ako poddruh somára afrického:
Equus africanus asinus
Equus asinus asinus
Equus africanus domesticus
Equus asinus domesticus
Equus asinus vulgaris
Asinus africanus asinus
Asinus asinus asinus
Asinus africanus domesticus
Asinus asinus domesticus
Asinus asinus vulgaris
ako forma somára afrického:
Equus africanus f. asinus
Equus africanus f. domestica
Equus asinus f. asinus
Equus asinus f. domestica
Asinus africanus f. asinus
Asinus africanus f. domestica
Asinus asinus f. asinus
Asinus asinus f. domestica
ako samostatný druh:
Equus asinus (v užšom zmysle)
Asinus asinus (v užšom zmysle)
Asinus domesticus
Asinus vulgaris
O týchto názvoch porovnaj aj systéma a vysvetlenia v článku somár africký.

 Evolúcia 
Somáre domáce sa geneticky delia na dve skupiny - klád 1 a klád 2. Klád 1 vznikol z (dnes už pravdepodobne vyhynutého) taxónu somár núbijský, ktorý patrí do druhu somár africký. Klád 2 má nejakého dnes neznámeho afrického predchodcu (z druhu somár africký); jeho predchodcom však každopádne nie je somár somálsky.Kimura et al. 2011 

 Vzhľad 
Žrebec má výšku v kohútiku v priemere okolo 122 centimetrov, kobyla 115 centimetrov. Somár domáci má sivú srsť s čiernym pozdĺžnym pásom na strede chrbta a s bielym bruchom.

 Potrava 
Somár domáci je bylinožravec. Okrem žihľavy, štiavu a trávy pokropenej močom a výkalmi zje somár domáci všetku rastlinnú potravu, somáre dokonca obhrýzajú aj drevo. Pred domestikáciou sa živili často len rôznymi druhmi suchých travín a kríkov.

 Rozmnožovanie 
Dobou párenia sú posledné dni jari alebo prvé mesiace leta. Asi po 11 mesiacoch samica somára rodí jedno mláďa, dosť dobre vyvinuté. Už v druhom roku má normálnu veľkosť, plnú silu má ale až v treťom roku. Keď sa skríži somár s kobylou, vznikne neplodný mul, ktorý sa podobá skôr na koňa. Skrížením samice somára s koňom vznikne mulica, ktorá sa podobá viac na somára.

 Význam 
Somár domáci sa používa na nosenie bremien, pretože dokáže uniesť aj 300 kg. Okrem svojej sily poskytuje aj mlieko a mäso. Mlieko somára je výživnejšie ako kravské a egyptská panovníčka Kleopatra VII. sa v somárom mlieku kúpala pre udržanie hladkej pleti. Mäso somára sa údajne pridáva do pravej uhorskej salámy. 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Ako sme zdomácneli (článok o pôvode somára domáceho na servere OSEL.cz) 

 Zdroj 


Ďalšie zdroje

Kategória:Koňovité
Kategória:Domáce zvieratá