Zoznam niektorých chýb v slovenčine

Toto je zoznam niektorých častých chýb v slovenčine. Väčšinou ide o chyby vznikajúce mechanickým preberaním z češtiny (vyskytujúcich sa aj pri prekladoch vo Wikipédii z češtiny).

Výraz pred šípkou je nesprávny (alebo ak nasleduje výraz „vhodnejšie“: nevhodný) tvar, výraz za šípkou je správny (alebo ak mu predchádza výraz „vhodnejšie“: vhodnejší) tvar. Tvary označené ako nevhodné sú inak správne (teda spisovné – kodifikované). Zaradenie medzi „správne/nesprávne“ sa riadi primárne textom KSSJ.

 Abecedný zoznam 
 A 
abatyša → opátka, (zastarano:) abatiša
absorbcia, absorbčný → absorpcia, absorpčný
afgánsky → afganský
aerosol → aerosól
akonáhle → len čo, sotva, hneď ako
aktá → (vhodnejšie:) akty
akvarijný → akváriový
album (stredný rod) → album (mužský rod)
alej → aleja
alergológ(ia) → alergiológ(ia)
algebraický → algebrický
aloe → aloa [Aloe je latinský názov.]
amíno- → amino-
andulka → papagájec [pozri papagájec]
anestéza → anestézia
anesteziológ(ia) → anestéziológ(ia)
angloamerický (vo význame: anglický a americký) → anglo-americký, anglicko-americký [angloamerický znamená týkajúci sa anglickej Ameriky alebo Angloameričanov alebo americký anglického pôvodu]
aniont → anión
antidatovať → antedatovať
 a síce → a to
ako …, tak aj/i … → tak …, ako aj/i …, aj…, aj…
apriori → a priori
askét → askéta
XY a. s. → XY, a. s. [akciová spoločnosť; obchodné mená spoločností už zapísaných do obchodného registra sa uvádzajú v tvare, v akom sú zapísané v obchodnom registri, teda vrátane prípadných chýb]
auditor → audítor
Austrálci [pozri austrálski domorodci]
autentičnosť → autentickosť
avšak → (vhodnejšie:) ale, no, však [Pri „však“ treba zmeniť slovosled vety.]
axióm → axióma
až na → (vhodnejšie:) okrem, s výnimkou

 B 
Babylón, Babylónia → Babylon, Babylonia
backhand → bekhend
badminton → bedminton
báger → bager, rýpadlo
Baltické more → Baltské more
Barma (ako oficiálny názov súčasného štátu) → Mjanmarsko
baroko → barok
baseball → bejzbal
basketball → basketbal
báza, bázický (v chémii) → (vhodnejšie:) zásada, zásaditý
bažina; bažinatý → ba(hu)rina [slovo močiar má v niektorých deleniach iný význam]; barinatý, močaristý
bedňa/bedna, bednenie → debna, debnenie
behom → počas, v priebehu
belo- (v iných slovách než: beloch, belorítka, belosť, belostný, beloň, beloš) → bielo-
bezosporu → akiste
bezvadný → bezchybný, výborný, krásny
biblia (vo význame: Sväté písmo) → Biblia [malým sa píše len v prenesenom význame]
bieli trpaslíci → biele trpaslíky [Trpaslík je v astronómii neživotné slovo.]
bielko vajca → bielok vajca
bilión → (niekedy) miliarda [pozri dole]
billboard → bilbord
bitevný (vo význame: týkajúci sa bitky) → bojový, týkajúci sa bitky [Prípustné je použiť slovo v termíne „bitevná loď“.]
bitumen, bitumenový → bitúmen, bitúmenový
bizmút → bizmut
Blízky Východ [pozri dole]
boss → bos
boutique → butik
boxér → boxer
brebt/brept, brebtať/breptať → brbt, brbtať
brettonwoodsky → brettonwoodský [pozri brettonwoodská menová sústava]
brit → rezná hrana, ostrie
brnenský → brniansky
bruchomluvec → bruchovravec
brusliť, brusliar → korčuľovať, korčuliar
brýle → okuliare
Buddha, buddhizmus → Budha, budhizmus [pozri budha, budhizmus]
budiž → no nech, no tak dobre, nech je tak
bukovina → bučina
bukurešťský, bukureštiansky → bukureštský [pozri dole]
bunečný → (vhodnejšie:) bunkový [Slovo bunečný je zastarané a české.]

 C 
cabriolet → kabriolet
camping → kemping
Cáchy → Aachen
cárovna → cárovná
celkom (vo význame: všetko spolu) → celkovo, celkove, spolu, dovedna, dohromady, (s)úhrnne
cello → čelo
cestou (ako predložka vo význame: prostredníctvom) → prostredníctvom
cez:
 (vo význame: viac ako) → vyše, viac ako [Ide o chybný preklad českého přes]
 (vo význame: napriek) → napriek [Ide o chybný preklad českého přes]
 cez čas (práca) → nad čas
cezčasy → nadčasy
cieľom (ako predložka vo význame: s cieľom) → s cieľom, na
cíp → (vhodnejšie:) roh, kút, výbežok
corrida → korida
coupé → kupé
cowboy → kovboj
crack (vo význame: druh drogy) → krak, krek
crawl, crawlovať atď. → kraul, kraulovať atď.
cricket → kriket
Curych → Zürich
cymbal → cimbal
cypriš → cyprus
cyrilometodejský → cyrilo-metodský, cyrilo-metodovský

 Č 
čas od času → z času na čas, občas
Čechy (vo význame: Čechy aj Morava, české krajiny) → Česko
Čečenci → Čečeni
Češi → Česi
Česká republika (v kontexte inom než zmluvy, vysoká diplomacia či oficiálne názvy inštitúcií) → (vhodnejšie:) Česko
Československo → (kodifikovaný tvar:) Česko-Slovensko [V historických a právnických prácach sa používajú dobové názvy, pozri článok Česko-Slovensko.]
československý → 1. česko-slovenský (v zmysle: český a slovenský; vzťahujúci sa na Česko-Slovensko); 2. československý (v zmysle: český a slovenský v jednote, t. j. v duchu čechoslovakizmu popierajúci národný princíp v slovensko-českom vzťahu; československý jazyk/československý národ neexistujúci jazyk/národ kodifikovaný ústavou Československej republiky z roku 1920)
čiastka (vo význame: suma peňazí) → (vhodnejšie:) suma [Čiastka je časť z celku, podiel z majetku, časť Zbierky zákonov alebo vestníkov.]
čílsky → čilský [Tvar čílsky bol v PSP nedávno nahradený tvarom čilský]
členovec → článkonožec
čo nevidieť/čonevidieť → čoskoro, čochvíľa

 D 
darwinizmus, darwinovský → darvinizmus, darvinovský
Damašek, damašek → Damask, damask
dážďový → dažďový
de-facto → de facto
de-jure/de-iure → de iure
dejište → dejisko [pozri dole]
dekóder → dekodér
desatinná sústava → desiatková sústava, dekadická sústava
desiaty (ako pády od slova desiata) → desiatej
design → dizajn
detekovať → detegovať [Ale je „detekcia“]
diaľničný → (vhodnejšie:) diaľnicový
dielec (vo význame: menšia súčiastka) → súčiastka [Dielec je len veľká časť konštrukcie, stroja a pod.]
dielčí → čiastkový
dievčí → dievčenský („Dievčí“ je jedine vo výraze „dievčie hrozno“.)
dík(y)→ ďakujem, vďaka
divoký (vo význame: voľne v prírode žijúci, rastúci) → divý
dlhodobe → dlhodobo
dľa → podľa
doba → (niekedy) čas, obdobie [Slovo doba síce nie je nespisovné, ale v netechnických a nehudobných kontextoch je jazykovo vyslovene nevhodné. Používalo sa najmä v starších textoch.V histórii sa výraz doba stále používa pre základné veľké obdobia, inak je vhodnejšie slovo obdobie. Preto napr.: rímska doba → rímske obdobie/rímska doba, pracovná doba → pracovný čas, po dobu jedného roka → počas jedného roka]
doba bronzová, doba kamenná, doba rímska atď. → bronzová doba, kamenná doba, rímska doba [Tvary s opačným slovosledom sú zastarané a české.]
dobiť (vo význame: zmocniť sa) → dobyť
dobyť (vo význame: doudierať) → dobiť
docela → celkom
dojednať (vo význame: dohodnúť) → dohovoriť, dohodnúť [„Dojednať“ znamená len jednaním (teda hádaním sa) dospieť k nejakej cene]
dôchod → dôchodok
dolupodpísaný/dolepodpísaný → (kodifikovaný tvar:) podpísaný, nižšie podpísaný, podpísaný nižšie, dolupodpísaný a dolepodpísaný sa píšu spolu, ale sú klasifikované ako zastarávajúce (jazykovaporadna.sme.sk/q/673/)
doluuvedený/doleuvedený → uvedený, uvedený ďalej, uvedený nižšie (podobne ako dolupodpísaný)
dokazovací → (kodifikovaný tvar:) dôkazový, dôkazný
dopad (vo význame: vplyv) → vplyv, účinok, dosah [Slovo je v súčasnosti oficiálne hodnotené ako subštandard, teda nespisovné slovo kvázi na ceste smerom k hovorovému, teda spisovnému výrazu.]
dopis → list
dopoludnia, dopoludnie → (vhodnejšie:) predpoludním, predobedom, predpoludnie
doporučiť, doporúčať, doporučený, doporúčaný, doporúčanie → odporučiť, odporúčať, odporučený, odporúčaný, odporúčanie [Jedine vo význame rekomando je z historických dôvodov slovo „doporučený, doporučene“.]
doposiaľ → (vhodnejšie:) dosiaľ, doteraz, posiaľ
doprevadiť → odprevadiť, vyprevadiť
doprevádzať, doprovod, doprovodný → sprevádzať, sprievod, sprievodný
doska (vo význame inom než presne vymerané rezivo) → (vhodnejšie:) platňa, tabla
doska (vo význame: na gramofón) → platňa
dôsledkom → v dôsledku, následkom
dotaz → 1. otázka, dopyt; 2. () dopyt
dovolávať sa predpisov → odvolávať sa na predpisy
dráp/drap/driap → pazúr [Dráp/drap/driap je veľmi zastaraný a český výraz.]
dres (vo význame: pult) → drez [Ale športový dres]
drtič → drvič
drtiť, zdrtiť, rozdrtiť → drviť, zdrviť, rozdrviť
dudel, dudlík → cumeľ, cumlík
duet → dueto
dukelský → dukliansky
dvojitozubce (ako preklad českého dvojitozubci) → kengury

 Ď 
Ďaleký Východ [pozri dole]
ďaleko (vo význame: oveľa) → oveľa, omnoho
ďaľší → ďalší

 E 
e-maili/emaili/maili/mejli (lokál jednotného čísla) → e-maile/emaile/maile/mejle [pozri aj dole o vzore dub]
endoderm → endoderma
enviromentálny → environmentálny
epizóda (vo význame: diel seriálu) → časť, diel
eúr (genitív pl. od slova euro) → eur [pozri dole] [Ďalšie jazykové záležitosti o slove euro pozri v článku euro ]
expirácia → exspirácia
ex(s)pirovať → stratiť platnosť atď. [pozri heslo vypršať]

 F 
fanynka → fanúšička
farný → farský (farský kostol)
feature (vo význame: publicistický žáner) → fíčer
fén → sušič (vlasov)
Féničania, fénický → Feničania, fenický
fena, fenka → suka, sučka
fluóro- → fluoro-
forehand → forhend
formule → formuly
fotbal → futbal
fotovoltaický → fotovoltický
fön/föhn (vo význame: sušič vlasov) → sušič (vlasov)
Franky → Fransko
fronta → front

 G 
gentry → džentry
granule → granuly
grécko-katolícky → gréckokatolícky
guľatý (vo význame: majúci tvar kruhu) → okrúhly [Guľatý znamená majúci tvar gule.]
guličkový → guľôčkový, guľkový
guličkové ložisko → guľkové ložisko
guličkové pero → guľôčkové pero
Guayana → Guyana

 H 
Habeš (vo význame: Etiópia) → Abesínia, Abesínsko, Etiópia [Habeš je český a v slovenčine veľmi zastaraný hovorový výraz. Abesínia/Abesínsko možno použiť len v historickom význame, nie vo vzťahu k dnešnému štátu. Habeš je tiež názov rómskej osady v Sečovciach.]
habsburgský [pozri dole]
hacker → haker
hanzovný → hanzový [pozri Hanza]
hattrick → hetrik
hip hop → hiphop, hip-hop
história (vo význame: dejiny) → (vhodnejšie:) dejiny [História je v slovenčine predovšetkým označenie náuky o dejinách.]
hmota (vo význame inom než matéria) → :
a) (vhodnejšie:) materiál, látka,
b) hmotnosť (pri prekladoch nemeckého Masse a anglického mass)
hmoždinka [pozri hmoždinka]
hon (vo význame: lov) → a) poľovačka, lov, b) (prenesene) prenasledovanie, pohon [Slovo hon v tomto význame je veľmi zastarané.]
Hong Kong → Hongkong
hongkongský [pozri dole]
hora (vo význame: vrch, kopec) → (vhodnejšie:) vrch [Slovo hora je v tomto význame spisovné, ale v odborných kontextoch sa používa slovo vrch]
horeuvedený → (kodifikovaný tvar:) uvedený/spomenutý, predtým uvedený/spomenutý, prv uvedený/spomenutý, uvedený/spomenutý vyššie, už uvedený/spomenutý
hovoriť čomu () → 1. hovoriť na niečo [Čo na to hovoríš?]; 2. volať čo, hovoríme, že je [hovoríme tomu demokracia → voláme to/hovororíme, že to je demokracia]
hovoriť anglicky/nemecky atď. → (vhodnejšie:) hovoriť po anglicky/po nemecky atď.
hra na niečo, hrať na niečo → hra na niečom, hrať na niečom [napr. hra/hrá na husle → hra/hrá na husliach]
hradište, hradištný → hradisko, hradiskový

 Ch 
chápať komu/čomu → chápať koho/čo
chicagský → chicagsky
Chrudim (ženský rod ako v češtine) → Chrudim (mužský rod)
chrupavka → (vhodnejšie:) chrupka [chrupavka je jednak len hovorový a jednak český výraz]

 I 
i → (niekedy) aj [Spojka „i“ funguje v češtine ako ekvivalent slovenského „aj“ (teda priraďovacej spojky, ktorú možno dať pred priraďované slovo – pozri heslo „tiež“), v slovenčine „i“ existuje tiež, ale zlučovací význam má len v istých typoch spojení (napr. deň i noc) alebo sa vyskytuje v skôr básnickom štýle]
iluzorný → iluzórny
image → imidž
Indu → Indusu [pozri Indus ]
inzitný → insitný
ióno-, ionto- → iono-
iont, iontový → ión, iónový
iris, Iris, iris- → íris, Íris, íris-
išias → ischias
Itália (vo význame: Taliansko) → Taliansko [pozri Itália]
italčina → taliančina

 J 
jakmile → len čo
jeansy → džínsy
jedna → jeden [„Jedna“ je iba vtedy, ak nasleduje slovo ženského rodu.]
jednať → 1. konať; 2. rokovať; 3. zaobchádzať [„Jednať“ existuje len v spojení „jednať sa“, ktoré znamená dohovárať sa o cene pri kúpe alebo predaji (napr. na trhovisku)]
jedná sa o → ide o, je to
jednorázový → jednorazový
je treba → treba, načim

 K 
kapesník → vreckovka
kapsa (vo význame: na oblečení) → vrecko
kapuca → kapucňa
karantenný → karanténny
Karla, Karlov (a pod.) → Karola, Karolov (a pod.)
kárny → disciplinárny
kartézsky → karteziánsky
Kazaši → Kazachovia
kázeň (vo význame: disciplína) → disciplína, poriadok
kdežto → zatiaľ čo, kým, naproti tomu [Kdežto je veľmi zastaraná a česká spojka.]
kedy (vo význame: keď) → keď [Napr. Nastal čas, kedy … → Nastal čas, keď…, deň, kedy …→ deň, keď… ]
kelímok → tégeľ, téglik
klábosiť → klebetiť, dudúkať, tutúkať, bľabotať, trepať, tárať
klávesa → kláves
klín → a) klin, b) lono
klokan → kengura
kľud, kľudný → pokoj, pokojný
kmín (vo význame: rasca) → rasca
knedlík → knedľa
kniežactvo → kniežatstvo
kocovina → pľušťanie, pľuštenie, (stav) po opici, opica [ale opica znamená aj stav opitosti], (zastarano:) mačacina
kočíkareň → kočikáreň
koho (vo význame: komu patriaci) → čí/čia/čie
kojenec → dojča
kojiť → dojčiť, pridájať
koľkáty → koľký
konkurenciaschopnosť → konkurencieschopnosť
kontrola (vo význame: ) → riadenie, ovládanie [Iba v prenesenom význame, teda uplatňovanie vplyvu, je v slovenčine možné použiť v tomto význame slovo kontrola.]
kovadlina, kovadlinka → nákova, nákovka
korešpodencia → korešpondencia
kópia (vo význame: bodná zbraň) → kopija
kráľovna → kráľovná
-krát [pozri dole]
krátkodobe → krátkodobo
Korutany → Korutánsko
krabica → škatuľa
krajka → čipka
krb → kozub [Slovo krb je v súčasnosti hodnotené ako subštandardný výraz]
krištáľ (vo význame: pevné teleso s pravidelnou štruktúrou alebo cukor) → kryštál
kry (v mori) → kryhy
kryštál (vo význame: sklo alebo odroda kremeňa) → krištáľ
Kryštof → Krištof
kúsať, kúsnúť → a) hrýzť, zahrýzť, b) (hmyz:) štípať, uštipnúť [Kúsať je veľmi zastarané a české slovo.]
kuželky → kolky
-kveté (vo význame: koncovka radu rastlín) → -tvaré
kvôli (vo význame: z dôvodu) → pre, z dôvodu
kysličník → oxid [Kysličník je starý názov pre oxid.]

 L 
lad (vo význame: skupenstvo vody) → ľad
lakýrnik, lakýrnický → lakovač, lakovník, lakovačský, lakovnícky
látková výmena → látková premena
lavica (vo význame: jedna z dvoch rúk a podobne)→ ľavica
ľavica (vo význame: veľká stolička)→ lavica
leasing → lízing
lehátko, ležátko → ležadlo
leják → lejak
Leonarda da Vinciho → Leonarda da Vinci [pozri dole]
letúň → letún
lexikon → lexikón
lízatko → lízanka
Líbia, líbijský → Líbya, líbyjský
líco → líce
Litomyšl (ženský rod ako v češtine) → Litomyšl (mužský rod)
loajalita → lojalita 
lomítko → lomka; zlomková čiara
los (vo význame: žreb) → žreb, lós
lós → (vhodnejšie:) žreb
losovať → (vhodnejšie:) žrebovať
Lovaň → Leuven
Lublana/Ljubljana/Lublaň → Ľubľana
luxemburgský [pozri dole]

Ľ
ľad (vo význame: súlad) → lad

 M 
mágať → (vhodnejšie:) miagať
make-up → mejkap
majetkoprávny, majetko-právny → majetkovoprávny
materiálnotechnický → materiálno-technický
Maledivy → Maldivy
malajský (vo význame: týkajúci sa Malajzie) → malajzijský [Malajský znamená vzťahujúci sa na Malajský polostrov, na Malajcov]
maligný → malígny
management → 1. (činnosť alebo osoby:) manažment; 2. (len činnosť:) manažment, manažérstvo, vedenie/riadenie (-tento termín je trochu nepresný, ale častý)
manager, menežér → manažér
mandarinka → mandarínka
maršál → maršal
maštidlá → mastidlá, mastivá
matchball → mečbal
Mauretánia → Mauritánia [Mauretánia je starý názov.]
menovať, menovanie (vo význame: do nejakej funkcie/za predsedu a pod.) → (vhodnejšie:) vymenúvať, vymenovať, vymenovanie, vymenúvanie (do funkcie) [pozri aj: vymenovať]
merítko → a) mierka, b) meradlo, c) meradlo, rámec, d) miera
medaile → medaily
metodejský → metodovský, metodský [Metodejský je zastaraný a český tvar]
miestokráľ → (vhodnejšie:) vicekráľ, zástupca kráľa
miestopredseda → podpredseda
miešané vajcia → praženica
mimo + akuzatív (napr. mimo hru, mimo zákon…) → mimo + genitív (napr. mimo hry, mimo zákona …)
mimo iného → okrem iného
Miškolc → Miškovec
Míšeň → Meissen
Mliečna dráha → Mliečna cesta
množstevný → množstvový
modlidba → modlitba
modrí obri → modré obry [„Obor“ je v astronómii neživotné slovo.]
moriami → morami [pozri dole]
movitý, movitosť → hnuteľný, hnuteľnosť
môžme, môžte → môžeme, môžete
mučedník → mučeník
muslim → moslim

 N 
nabubrelý/nabubrený → 1. nafúknutý, nafučaný, spenený; 2. bombastický, prehnaný, zveličený
nabyť, nabývať → nadobudnúť, nadobúdať
nadobudlý → nadobudnutý
nádražie → stanica
na druhú stranu (vo význame: z iného hľadiska) → na druhej strane, z druhej strany
na každý pád → v každom prípade
nahlásiť, nahlasovať → zahlásiť, hlásiť, zahlasovať
najmúť → najať
naklaďák → nákladiak, nákladniak
nakoľko (vo význame: keďže) → keďže, pretože, lebo
námedzný → námezdný
naniesť (vo význame: predložiť) → predložiť, predostrieť, vysloviť (napr. naniesť pripomienky, naniesť problém)
napadlo ma → napadlo mi
naprosto → úplne, vonkoncom
národnohospodársky → národohospodársky
nasledovný, nasledovne → (vhodnejšie:) tento, takýto, nasledujúci, takto
následovný, následovne, následujúci → nasledovný, nasledovne, nasledujúci [pozri aj heslo nasledovný]
nástavec → nadstavec, násadec
naviac → navyše
náväznosť, naväzovať, náväzný → nadväznosť, nadväzovať, nadväzný
naviják → navijak
navýšiť → zväčšiť, zvýšiť
nebezpečie → nebezpečenstvo
neide → nejde
nechať urobiť (nechať vybudovať, nechať priniesť a pod.) → dať urobiť (dať vybudovať, dať priniesť a pod.)
nemoc → (vhodnejšie:) choroba
neodstraniteľný → neodstrániteľný
nerez → nehrdzavejúca oceľ, antikorová oceľ, antikoro
nerezový → z nehrdzavejúcej ocele, antikorový
nezlúčiteľný → nezlučiteľný
nežiadúci → nežiaduci, neželaný, neželateľný, nechcený, nevítaný
nie len → nielen
nieje  → nie je
niekoľko rokov dozadu (doslovný preklad anglického some years ago) → pred niekoľkými rokmi
niet divu → nie div, nečudo
Nizozemsko → (niekedy) Holandsko [pozri Nizozemsko]
Napoleón, napoleónovský, napoleónsky → Napoleon, napoleonovský, napoleonský
nekalý → (vhodnejšie:) nečestný, nepoctivý, nedobrý, podlý
nemovitosť → nehnuteľnosť
neni/není → nie je
neomalený → neokrôchaný, nekultúrny, grobiansky
neštovice → kiahne
netečný → nevšímavý, ľahostajný, apatický
(to) nevadí → (vhodnejšie:) to nič (nerobí), nič to, nič zato, nič to zato, to neprekáža
než (pri porovnávaní) → (vhodnejšie:) ako [Ale ak by mohlo dôjsť k zámene s inými významami slova „ako“, je vhodnejšie „než“.]
nižeuvedený → uvedený, uvedený ďalej, uvedený nižšie
nosítka → nosidlá
nosný (vo význame: týkajúci sa nosa) → (vhodnejšie:) nosový
nový rok (vo význame: sviatok 1. januára) → Nový rok
nutný, nutnosť → (vhodnejšie:) nevyhnutný, potrebný, nevyhnutnosť, potrebnosť, potreba O 
obdržať → dostať, prijať, získať
obecne (vo význame: všeobecne) → všeobecne
obecný (vo význame: všeobecný) → a) všeobecný, b) (v biologických názvoch:) obyčajný
oblbnúť, oblbovať → ohlúpiť, ohúrit, ošialiť, ogabať, zmiasť, oblafnúť, ohlupovať, ohurovať, šialiť, gabať, miasť
obnášať → robiť, byť, mať, obsahovať
obnos → suma
obojetný → obojaký
obor (vo význame inom než veľká bytosť a mimo matematiky) → odbor, odvetvie, úsek; oblasť, okruh
obora → zverník, zvernica
obrých → obrích [Slovo obrí je podľa vzoru páví]
obsažený → obsiahnutý
obsielka → predvolanie
obtiaž → ťažkosť, ťarcha
obtiažny (-osť) → obťažný (-osť), ťažký (-osť), namáhavý (-osť), náročný (-osť) [V KSSJ je zo slova obtiažny (omylom) odkaz len na slovo ťažký, ale v tom istom slovníku existuje aj heslo obťažný]
obvyklý, obvykle → (vhodnejšie:) zvyčajný, obyčajný, zaužívaný; zvyčajne, obyčajne
obzvlášť → (vhodnejšie:) a) najmä, zvlášť, b) výnimočne, mimoriadne, osobitne
odchýľka → odchýlka
odozva → ohlas, ozvena, odpoveď
odpadný → a) odpadový, b) odpadkový
odpor (vo význame: rezistor) → rezistor
odposluch → odpočúvanie
odpovedať (niečomu), odpovedajúci, odpovedný, odpovednosť → zodpovedať (niečomu), zodpovedajúci, zodpovedný, zodpovednosť
odstavec → odsek
odsúdiť k → odsúdiť na
od tej doby → odvtedy
ohľadanie → obhliadka
ohľadom → pokiaľ ide o, čo sa týka, vzhľadom na, s ohľadom na, so zreteľom na
ochorenie (vo význame: synonymum k slovu choroba) → choroba [Ochorenie je spravidla len krátka choroba či začiatok choroby.]
okamžik → (vhodnejšie:) okamih
okopírovať → odkopírovať
Olomouc (ženský rod ako v češtine) → Olomouc (mužský rod)
omaľovanka → maľovanka
onemocnieť → ochorieť
onemocnenie → a) ochorenie, b) choroba
opísať, opisovať, opis (vo význame: urobiť písaním kópiu) → odpísať, odpisovať, odpis
opodiaľ → obďaleč, neďaleko
opravárenstvo → opravárstvo
opravdu → naozaj, ozaj [Opravdu je veľmi zastarané a české slovo.]
-osý (vo význame: týkajúci sa osi, napr. trojosý) → -osový
ortuťný, ortuťnatý → ortutný, ortutnatý
ostreľovač → (kodifikovaný tvar:) odstreľovač (od KSSJ. 5. vyd. 2020)
(v) originále → (lokál od slova originál) (v) origináli
ošetriť (vo význame: právne ošetriť) → upraviť, rozriešiť, vyriešiť (napr. v zmluve by mali vyť vyriešené aj dôsledky odstúpenia od zmluvy)
ovšem → pravdaže, pravda, do(za)ista, isto, bezpochyby, však, (nuž) teda, prirodzene

 P 
pahýľ → kýpeť
paliareň → pálenica
pamätná doska → pamätná tabuľa
pamäti (genitív j. č. a nominatív a akuzatív mn. č. vo význame úložisko počítača) → pamäte
pamäte (genitív j. č. a nominatív a akuzatív mn. č. vo význame úložisko človeka) → pamäti
pamiatkár → pamiatkar
od panej, od paní; k panej, k paniam; vidím paniu, vidím panie; o panej, o paniach; s paňou, s paniami + meno/titul/funkcia → od/k/vidím/o/s pani + meno/titul/funkcia [Slovo pani sa skloňuje iba vtedy, ak nenasleduje meno/titul/funkcia danej panej, napr. vo vete Vidím nejakú paniu. V nominatíve množného čísla je ale tvar panie prípustný aj keď nasleduje meno/titul/funkcia.]
parfem, parfém → parfum
Paríž (ženský rod) → Paríž (mužský rod)
parking → (vhodnejšie:) a) parkovanie, b) parkovisko
päťcípa hviezda → paťramenná hviezda
pekingský [pozri dole]
perej → stupňovitý vodopád, riečny prah; kaskáda, katarakt
playback → plejbek
playboy → plejboj
plieseň → pleseň
plnomocenstvo → splnomocnenie, plná moc
podsaditý → zavalitý, územčistý, plecnatý
podtržník → podčiarkovník
pokiaľ (preklad ) → (často) ak
poliami → poľami
pojednanie → (písaná) úvaha, rozprava, traktát, text ktorý rozoberá
pojednávať, pojednávanie → 1. rokovať, rokovanie; 2. rozoberať, hovoriť/písať o, rozoberanie, hovorenie/písanie o [Slovo pojednávanie sa v slovenčine vyskytuje iba vo význame činnosti na súde.]
pokladňa, pokladňový → (vhodnejšie:) pokladnica, pokladničný
pologuľa → polguľa
poloos → polos
poloostrov → polostrov
polovina (mimo matematiky) → polovica
pomazánka → nátierka
popis (vo význame: opis) → opis [Ale vo význame legenda obrázka a podobne je popis.]
poradač/poriadač → zaraďovač, fascikel, šanón, usporadovač, zakladač
poriešiť → vyriešiť, vybaviť
posiliť, posilovať, posilovňa → posilniť, posilňovať, posilňovňa
Postupim (ženský rod) → Postupim (mužský rod)
potencionálny → (vhodnejšie:) potenciálny
po vzore → podľa vzoru
pozdný, pozdno- → neskorý, neskoro-
poznaňský → poznanský [od mesta Poznaň]
pozostalý → (vhodnejšie:) člen rodiny mŕtveho, príbuzný mŕtveho
pozri tiež → pozri aj
požiadavok → požiadavka
prádlo → bielizeň
prápor (vo význame: zástava)→ zástava
prasa (vo význame inom než mláďa svine) → sviňa, diviak
prasačí → prasací
pre: (keď označuje cieľ, účel) →
a) na (napr. stroj pre spracovanie niečoho → stroj na spracovanie niečoho, dôvod pre → dôvod na, pre informáciu → na informáciu, pre začiatok → na začiatok, vhodný pre niečo → vhodný na niečo, predpoklady pre niečo → predpoklady na niečo, pre určenie poplatkov → na určenie poplatkov, pre posúdenie → na posúdenie),
b) po (v spojení typu: ísť pre niekoho/niečo → ísť po niekoho/niečo),
c) za (v spojení typu bojovať pre vlasť → bojovať za vlasť, hnutie pre demokraciu → hnutie za demokraciu)
[Veľmi častá chyba, pretože aj v angličtine aj často aj v češtine je v týchto prípadoch ekvivalent slova „pre“]
predať (vo význame: odovzdať nie za peniaze) → odovzdať, vydať, dať, postúpiť [Predáva sa len za peniaze ako opak kupovania.]
predkus → predhryz
predný (vo význame: významný) → popredný
predoslať → (vhodnejšie:) 1. povedať na úvod; 2. predostrieť
predpoklad(y) k → predpoklad(y) na
predsavzatie → (vhodnejšie:) úmysel, zámer, plán
predsedkyňa → predsedníčka
pred tým → predtým
prehlásiť, prehlasovať (vo význame: slávnostne oznámiť) → vyhlásiť, vyhlasovať
prechod (vo význame: miesto prechádzania) → priechod
preskliť, presklený (vo význame: dať na niečo sklo, opatriť, prikryť, uzavrieť sklom) → zaskliť, zasklený [Preskliť znamená znova zaskliť]
prestupný (rok, mesiac, deň) → priestupný; prestupná sekunda → priestupná sekunda
prevádzať, previesť (vo význame: vykonávať) → vykonávať, robiť, uskutočňovať, realizovať, vykonať, urobiť, uskutočniť, zrealizovať
prevedenie → 1. vyhotovenie (výrobku); 2. vyhotovenie, vykonanie, zhotovenie; 3. (umelecké, filmové) predvedenie, podanie, realizácia
priemyslový → priemyselný
primas → prímas
princezna → princezná
pripravený k → pripravený na
pristanie (vo význame: dosiahnuť pevnú zem, napr. lietadlo) → pristátie
probošt, proboštstvo → prepošt, prepoštstvo
profesný → profesiový, profesionálny, profesijný; odborný
pryž → guma (pryžové tesnenie → gumené tesnenie)
púhy → holý, jednoduchý, číry, iba

 R 
rád (vo význame: poriadok) → poriadok
rada (ženský rod a vo význame: sled ľudí, áut a pod.) → rad
rada (mužský rod) → radca
rákosie, rákos → trstina, tŕstie, trsť [Rákosie je v slovenčine veľmi zastaraný knižný výraz.]
rallye → rely
ranný (vo význame: včasný) → raný, včasný [„Ranný“ znamená týkajúci sa rána]
razítko → pečiatka
razy/ráz [pozri dole]
referovať na (preklad ) → vzťahovať sa na, označovať
rímsko-katolícky → rímskokatolícky
roentgen, rentgen → röntgen
role (vo význame: úlohy, postavy, funkcie) → roly (odohral krásne role → odohral krásne roly)
roli (vo význame: v úlohe, v postave, vo funkcii) → role (účinkovala v roli Júlie → účinkovala v role Júlie)
rovnako (ako preklad českého rovněž) → takisto
rovnítko → znamienko rovnosti, znak rovnosti
rovnosmerný → jednosmerný
rozdrtiť → rozdrviť, zdrviť
rukodieľňa → manufaktúra

 S 
sací → (vhodnejšie:) nasávací, (napr. papier:) pijavý
sáčok/sáčik/sáček, šáčkový/šáčikový, sáčkovať → vrecko, vrecúško, vreckový, vrecúškový, vreckovať [Tvary sáčok a sáčik sú hodnotené ako subštandardné.]
sada → 1. súprava, súbor, zostava, garnitúra; 2. (v športe:) set
sádra → sadra
sál → sála
samci → samce
samoobrana → sebaobrana
sať (vo vzťahu k živočíchom alebo ľuďom) → (vhodnejšie:) cicať, cucať
sázka → stávka
scénar → scenár
sebechvála/sebachvála → samochvála [Tvar sebachvála je zastaraný.]
sebevrah, sebevražda → samovrah, samovražda
sezóna (vo význame: súvisiace časti seriálu) → séria
show → (vhodnejšie:) šou [Podľa KSSJ je show nesprávne, podľa PSP je show správne]
schôdza:
(vo význame: zasadnutie členov organizácie) → (vhodnejšie:) schôdzka
(vo význame: dohodnuté stretnutie ľudí) → schôdzka
Sibír (mužský rod) → Sibír (ženský rod)
sila (vo význame: hrúbka niečoho)→ hrúbka
skateboard → skejtbord
sklomaľba → maľba na skle
skľudniť → upokojiť, utíšiť
skončiť (ako intranzitívne sloveso)→ skončiť sa [Tvar „skončiť“ je len v spojení s predmetom, napr. skončiť prácu]
skopírovať → odkopírovať
skrátka → (vhodnejšie:) a) jednoducho, slovom, b) krátko
sluchátko → slúchadlo
smena (pracovná) → zmena [Do roku 1991 sa písalo smena.]
smetie → smeti
snáď → (vhodnejšie:) azda, vari, hádam, možno, nebodaj
sňatok → sobáš
snímok → snímka
sovietský [pozri dole Rytmické krátenie]
spodný (ako opak slova horný) → dolný [„Spodný“ je opak slova vrchný.]
spoiler → spojler
XY s. r. o./XY spol. s r. o. → XY, s. r. o./XY, spol. s r. o. [spoločnosť s ručením obmedzeným; obchodné mená spoločností už zapísaných do obchodného registra sa uvádzajú v tvare, v akom sú zapísané v obchodnom registri, teda vrátane prípadných chýb]
spray → sprej
sprepitné → prepitné, obslužné
spústa → hŕba, kopa, hromada
sranda → zábava, žart, špás, vtip ; huncútstvo, pestvo [Slovo je hodnotené ako subštandardný výraz.]
srandovný → smiešny, komický
stánie → stojisko
stav (vo význame: tkáčsky stroj) → krosná, tkáčsky stroj
stávajúci → existujúci, terajší
stávka (vo význame: štrajk) → štrajk [Stávka v tomto význame je v slovenčine veľmi zastaraný výraz.]
stenšiť → stenčiť
striezlivý → triezvy; striedmy
strojárenský → strojársky
v súčasnej dobe → (vhodnejšie:) v súčasnosti
súčastný, súčastnosť → súčasný, súčasnosť
súhlas k → súhlas na
summit → samit
sústo → hlt, kúsok
súteska → úžľabina, údolina, priesmyk, prerva, tiesňava, prielom
suť → sutina [Suť je veľmi zastaraný výraz.]
Svätý Peter → svätý Peter
syrovátka → srvátka

 Š 
šedý → (vhodnejšie:) 1. sivý; 2. nevýrazný, šedivý
šporák → sporák
šrób(a)/šruba → skrutka (hovorovo: šraub, šrauba)
štacionárny → stacionárny
štandart, štandartný → štandard, štandardný
štempel → pečiatka
štúdijný → študijný
Štýrsko → Štajersko

 T 
tak + prídavné meno → taký/taká/také + prídavné meno (napr. tak dobrý → taký dobrý, tak užitočné → také užitočné)
talianský [pozri dole Rytmické krátenie]
tarif → tarifa
tatarský → tatársky
tavený syr → topený syr
team → tím
tehotná, tehotenstvo → (vhodnejšie:) ťarchavá, samodruhá, gravidná, v druhom stave, ťarchavosť, samodruhosť, gravidita, druhý stav
tématika, tématický → tematika, tematický (ale: téma)
thriller → triler
Tchaj-wan → Taiwan
tiež → (niekedy) aj [„Tiež“ sa vzťahuje na slovo (aj zamlčané) za ktorým stojí. „Aj“ sa vzťahuje na slovo, pred ktorým stojí. Preto napr.: vo vláde sú zastúpení tiež opozičníci → vo vláde sú zastúpení aj opozičníci/opozičníci sú tiež zastúpení vo vláde; pozri tiež (XY) → pozri aj (XY)]
tohoto → tohto
Tolstoja (ruské meno Tolstoj) → Tolstého [pozri dole]
Transnistria [pozri Podnestersko]
treba [pozri heslo je treba]
trieslo (vo význame: slabina) → slabina
Tríbeč → Tribeč
trsátko, trsadlo → brnkadlo
trúbka (vo význame: rúrka) → rúrka [Trúbka je len hudobný nástroj.]
tryska → dýza, hubica
tryskáč → 1. prúdové lietadlo; 2. vrhač, pieskovač (v hutníctve)
tryskový → 1. dýzový, hubicový; 2. prúdový, reaktívny
tržný (vo význame: trhový) → trhový
tužka, tužkový → (vhodnejšie:) ceruz(k)a, ceruzkový
tým (vo význame: kolektív, skupina ľudí) → tím [„Tým“ je české slovo.]
Tyrolsko, Tyroly → Tirolsko
týždenný (vo význame: týždeň starý) → týždňový
týždňový (vo významoch: platný celý týždeň alebo opakovaný každý týždeň) → týždenný

 Ť 
ťaženie → (vhodnejšie:) 1. výprava, kampaň; nájazd; výboj; 2. (prenesene:) kampaň

 U 
u → (niekedy) pri [„Pri“ je namiesto „u“, ak nejde o osoby, alebo ak je predložka použitá v miestnom význame. Preto: cena u dovozu → cena pri dovoze, u pšenice → pri pšenici, u moci → pri moci, u jazera → pri jazere], (niekedy) na [napr. u súdu → na súde]
účeli (lokál od slova účel) → účele [pozri aj dole]
učiniť → (vhodnejšie:) urobiť, vykonať
učiť sa niekým → učiť sa za niekoho (napr. učiť sa za stolára)
udenáč → údenáč
udiať sa → (vhodnejšie:) uskutočniť sa, stať sa, odohrať sa, prihodiť sa , pritrafiť sa
ukáznený → disciplinovaný [Ukáznený je veľmi zastarané a české slovo.]
ukľudniť → upokojiť
úplata → a) úhrada, zaplatenie, (právne) odplata, b) úplatok, podplatenie
upresniť → (vhodnejšie:) spresniť
usilovať o → usilovať sa o
úseč → odsek [staršie úsek]
ušlý → ujdený, nevyužitý [Ušlý je veľmi zastaraný a český výraz.]
ústrojenstvo → (vhodnejšie:) a) sústava, ústroje b) mechanizmus
užitý → 1. aplikovaný [t. j. nie teoretický]; 2. úžitkový [umenie a pod.], (v niektorých prípadoch aj:) použitý; 3. užitý [t. j. taký, ktorý bol užitý, napríklad liek]; 4. použitý [porov. užívať]
užitný [ako užitý významy a a b]
užívať, užívateľ (vo význame: používať) → používať, používateľ [Slovo užívať sa vo význame podobnom slovu „používať“ používa iba v občianskoprávnych kontextoch, kde znamená zhruba „používať vec, ktorá nie je vlastníctvom, na svoj úžitok“.]

 V 
vada, vadný (vo význame: chyba) → chyba, kaz, nedostatok, porucha, chybný, kazový, poruchový, kontaminovaný [Slovo vada je síce jazykovo nesprávne, ale vo význame chyba sa niekedy používa v právnych kontextoch, lebo sa z historických dôvodov vyskytuje v texte Občianskeho zákonníka, hoci je jazykovo chybné.]
vadiť → (vhodnejšie:) prekážať, (vec aj:) zavadzať
vajciami → vajcami
Vajnor → Vajnôr
valaši → valasi
varianta → variant [mužský rod]
Veľká Británia (vo význame štát) → Spojené kráľovstvo [Do roku 2000 bol správny názov Veľká Británia.]
veľknieža → veľkoknieža
viac razy → viac ráz
viď (v odkazoch) → pozri
viď tiež → pozri aj
viedeňský → viedenský [pozri dole]
viesť si → počínať si, dariť sa [„Viesť si“ je veľmi zastarané.]
vikingský [pozri dole]
Visegrádska skupina/štvorka → Vyšehradská skupina/štvorka
viz (v odkazoch) → pozri
viz tiež → pozri aj
vodítko → a) vodidlo, smernica, návod, b) (pre psa:) vôdzka, vodidlo, remienok
vo vnútri niečoho → (vhodnejšie:) vnútri niečoho
vonný (mimo umeleckého štýlu) → voňavý
voz (vo význame inom než štvorkolesový záprah za koňmi) → (vhodnejšie:) a) vozidlo, automobil, b) vozeň
Vratislav → a) (súčasný kontext:) Vroclav, b) (historický kontext:) Vratislav alebo Vroclav
vrchný (vo význame: hlavný) → hlavný [napr. veliteľ, stan, čašník]
vsadiť (vo význame: uzavrieť stávku) → staviť
všesvetový → celosvetový
všenárodný → celonárodný
výdaj (vo význame: výdavok peňazí) → výdavok
východzí → 1. východiskový; 2. východový
vyjednať, vyjednávač → (vhodnejšie:) dohovoriť, dohodnúť, rokovateľ, rokujúci, dohodca, sprostredkovateľ
vymenovať niekým (vo význame: do nejakej funkcie) → vymenovať za niekoho
vysporiadať sa, vysporiadanie → vyrovnať sa, porátať sa, usporiadať, vyrovnanie, porátanie (sa), usporiadanie
vyprostiť, vyprosťovať → vyslobodiť, vytiahnuť, uvoľniť, vyslobodzovať, vyťahovať, uvoľňovať
vypršať (vo význame: uplynúť) → (vhodnejšie:) uplynúť, skončiť sa, stratiť platnosť
výseč → výsek
vyšeuvedený → uvedený [atď. – ako pri hesle horeuvedený]
vzhľadom k → vzhľadom na

 W 
walkman → volkmen
wolfram → volfrám
workshop → tvorivá dielňa, seminár

 Z 
začať (ako intranzitívne sloveso) → začať sa [Tvar „začať“ je len v spojení s predmetom, napr. začať prácu]
zahájiť → začať, otvoriť
za prvé, za druhé … → po prvé, po druhé …
zápis (vo význame: protokol) → (vhodnejšie:) zápisnica (po česky sa to volá len zápis)
zastaralý, zastaralo → zastaraný, zastarano [Tvar s -lý, -lo je hodnotený ako veľmi zastaraný]
zastarane → zastarano
za účelom → s cieľom (prípadne aj: na účely)
závada, závadný → chyba, porucha, kaz, nedostatok, chybný, poruchový, kazový, kontaminovaný, nepodarkový
zavíriť, zavírený → zavírusiť, zavírusený
závodný → 1. pretekársky; 2. závodný (v zmysle podnikový)
závody → 1. preteky; 2. závody (v zmysle podniky)
zázvor → (vhodnejšie:) ďumbier
zbrklý (zbrklo) → neuvážený (neuvážene)
zbytok → zvyšok
zdať sa byť nejaký → zdať sa nejaký
zdieľať → šíriť, sprístupňovať, poskytovať, používať, využívať, …
zdrtiť → zdrviť, rozdrviť
zem (vo význame: krajina) → krajina
zúčastniť sa čoho → zúčastniť sa na čom

Ž 
…že? → …, však? , všakže …?, …, hejže?, …, či nie tak? [Napríklad: Páči sa ti tu, že? → Páči sa ti tu, však?, Všakže sa ti tu páči?]
žhaviť → žeraviť
žhavý → 1. žeravý; 2. pálčivý, nástojčivý
živica (vo význame: bitúmen) →  bitúmen
žltačka (lat. hepatitis) → hepatitída [pozri žltačka]
žmolok (vo význame: na textile) → hrčka [pozri hrčka (textil) ]

 Témy 
Výraz pred šípkou je nesprávny (alebo ak nasleduje výraz „vhodnejšie“: nevhodný) tvar, výraz za šípkou je správny (alebo ak mu predchádza výraz „vhodnejšie“: vhodnejší) tvar. Tvary označené ako nevhodné sú inak správne (teda spisovné – kodifikované). Zaradenie medzi „správne/nesprávne“ sa riadi primárne textom KSSJ.

 Podstatné mená 
 Pádové prípony 
Vzor dub a stroj – množné číslo – nominatív a genitív – zvieracie podstatné menáZvieracie podstatné mená (okrem čiastočne slov pes, vlk, vták a ďalej okrem slov podľa vzoru pony a okrem umeleckého štýlu) sú v slovenčine v množnom čísle (na rozdiel od češtiny) neživotné, t. j. považujú sa v množnom čísle za veci/neživé tvory, a skloňujú sa preto v množnom čísle podľa vzorov dub resp. stroj, nie podľa vzoru chlap. Preto:
hadi → hady
sloni → slony
medvedi → medvede
mravci → mravce
dvojitozubci → dvojitozubce
samci → samce

Vzor dub – jednotné číslo – genitív – konkrétne podstatné mená a zdrobneniny  V genitíve jednotného čísla podľa vzoru dub sa často pod vplyvom češtiny robí chyba v skloňovaní. Pri konkrétnych (t. j. neabstraktných) podstatných menách a zdrobneninách sa tu namiesto správneho -a používa nesprávne -u, napr.:
denníku → denníka
motoru → motora
mostíku → mostíka
obrázku → obrázka [Pri slove obrázok bol staršie prípustný aj tvar obrázku.]
Tvary na -u existujú aj v slovenčine, ale:
pri vyššie uvedených typoch slov v iných pádoch, napr. podísť k motoru, na obrázku
v tom istom páde pri iných typoch slov, najmä abstraktných podstatných menách, napr. charakteru, začiatku, indexu, záhybu

Vzor dub – jednotné číslo – lokál – niektoré podstatné mená  V lokáli jednotného čísla podľa vzoru dub je štandardne koncovka -e, nie -i (ako tomu je napr. v západoslovenských nárečiach) alebo -u. Výnimku však tvoria (teda -i alebo -u majú):
slová končiace na -ár/-iar/-ier (okrem pár, svár, nesvár, nešvár, suchopár), cudzie slová končiace na -ál/-(i)ér (okrem bál, šál, paušál, paškál), niektoré cudzie slová na -ír, slová apríl, jún, júl a tie cudzie slová na -er, -el, -or, ktoré strácajú v kmeni pri skloňovaní -e-/-o- (napr. liter, kufor): tieto majú príponu -i
slová končiace na -k /-g /-h /-ch alebo (v cudzích slovách) na – samohláska + us: tieto majú príponu – u

Preto:
na/o/v motúzi → na/o/v motúze
o účeli → o účele
o večeri → o večere [od slova večer]
pri skoroceli → pri skorocele
v/o/na ovsi → v/o/na ovse
v Šúri → v Šúre
v Svätom Juri → v Svätom Jure
v Bolerázi → v Boleráze
v Zohori → v Zohore

Vzor srdce – množné číslo – inštrumentál  V inštrumentáli množného čísla podľa vzoru srdce je často nesprávne -iami namiesto správneho -ami, napr.:
moriami → morami
srdciami → srdcami
poliami → poľami
vajciami → vajcami

Vzor žena/ulica/mesto/srdce – množné číslo – genitív – cudzie slová  V genitíve množného čísla cudzích slov podľa týchto vzorov sa často nesprávne pod vplyvom domácich slov predlžuje kmeňová samohláska:
komtés → komtes [slovo komtesa]
revôlt → revolt [slovo revolta]
lóg → log [slovo logo]
eúr → eur [slovo euro]
gést/giest → gest [slovo gesto]

 Podstatné mená, ktoré môžu byť životné aj neživotné 
a) zvieracie: pozri hore

b) ostatné: Niektoré podstatné mená môžu skloňovať aj ako životné, aj ako neživotné v závislosti od toho, ktorý ich význam máme na mysli. Týka sa to napr. slova robot, antagonista, predátor, agresor, tenor, člen, bežec, manažér a klient. Napr. bežec vo význame osoba má nominatív a akuzatív množného čísla bežci (vzor chlap), ale vo význame súčiastka stroja má nominatív a akuzatív množného čísla bežce (vzor stroj).

 Názvy jazykov 
Veľká väčšina jazykov, ktorých skrátený názov sa v češtine končí na -ština, sa v slovenčine končí na -čina (napr. arabština → arabčina). Vyplýva to z nasledujúcich základných zásad tvorby zakončenia názvov jazykov v slovenčine:
„-čtina“ ak prídavné meno končí na „-cký“: napr. anglický – angličtina, grécky – gréčtina
„-ština“:
 bez zmeny v kmeni: ak prídavné meno končí na „samohláska + ský“ alebo „z/ž+ský“: napr. ruský – ruština, český – čeština, francúzsky – francúzština, konžský - konžština
 s vynechaním predchádzajúcej spoluhlásky kmeňa: ak prídavné meno končí na „š+ský“: napr. lotyšský – lotyština
„-čina“ ak sa prídavné meno končí na „spoluhláska (iná než z/š) + ský“: napr. arabský – arabčina, latinský – latinčina, holandský – holandčina
výnimky: nemecký – nemčina (nie: nemečtina), poľský – poľština (nie: poľčina), čínsky – čínština (nie: čínčina)

O tom, či sa prídavné meno končí na -ský, -cký atď. pozri nižšie.

 Názvy národov 
V slovenčine sa tvoria:
dnes väčšinou pomocou prípony -i/-ci (Rusi, Arméni, Normani, Fíni, Švédi, Kašubi, Katalánci a veľa ďalších),
menej často (spravidla buď zastarano alebo pri niektorých jednoslabičných slovách) pomocou -ovia (Baskovia, Vikingovia, Latinovia, Rómovia, Bojkovia)
niekedy sú možné obidva spôsoby (Nóri/Nórovia, Briti/Britovia, Búri/Búrovia, Gali/Galovia. Íri/Írovia)
V češtine je často (nie vždy) namiesto slovenského tvaru na -i tvar na -ové.

 -šte 
Mnohé zo slov na -šte (napr. dejište, hradište, letište, úložište, mravenište, parkovište…) sú (dnes už) nesprávne (a české), správne sa končia na -isko, napr.:
dejište → dejisko
Ale správne je napr. schodište (aj schodisko) a stanovište (aj stanovisko).

 -ičnosť 
Slová na -ičnosť sú nesprávne (a české), správne sa končia na -ickosť:
elastičnosť → elastickosť
autentičnosť → autentickosť

 -tko 
Slová na -tko sú nesprávne (a české), správne sa končia na -dlo (a skracuje sa predchádzajúca slabika) a často dochádza zároveň k inej úprave slova, napr.:
kružítko → kružidlo
vodítko → vodidlo [a pozri v abecednom zozname]
lehátko → ležadlo
kvapátko → kvapkadlo
merítko → meradlo [a pozri v abecednom zozname]
tlačítko → tlačidlo [tiež ako ovládací prvok systému Windows]
Výnimkami sú slovo pravítko a zdrobneliny (napr. tatko).

 -ňa, -eň 
Mnohé slová na -ňa (najmä všetky na -árňa/-iarňa) sú nesprávne (a české), správne sa končia na -eň (niekedy dochádza aj k zmene v kmeni), napr.
knihovňa → knižnica, strižňa → striháreň, jedálňa → jedáleň, papierňa → papiereň, pastierňa → pastiereň,
baliarňa → baliareň, cementárňa → cementáreň, podobne: cukrárňa, čakárňa, čistiarňa, čitárňa, drevárňa, farbiarňa, kasárňa, kaviarňa, kolkárňa, koksárňa, lekárňa, mliekárňa, pletiarňa, plynárňa, súkárňa, škrobárňa, tlačiarňa, učtárňa, zápalkárňa, zlievárňa

Opačný prípad (teda že by sa chyba robila v tom, že nesprávne je -eň a správne je -ňa) je veľmi zriedkavý, napr.:
vyheň, výheň → vyhňa
spáleň → spálňa

 -ová 
V slovenčine je z jazykového hľadiska (existujú výnimky v zákonoch) správne používať -ová v domácich aj cudzích ženských priezviskách. Zásady k pripájaniu -ová sú uvedené v PSP v kapitole „Prehľad tvorenia ženských priezvisk“.

 Súhrnné pomenovania rodiny na -í/-oví/-ovci http://www.zelpo.sk/region/tlac/podbr08/zelp080605.html, https://web.archive.org/web/20110811165519/http://www.juls.savba.sk/poradna/poradnaint3.pdf 
Súhrnné pomenovania rodiny (na rozdiel od češtiny) tvoríme nie paušálne pomocou -í/-oví, ale takto:
Ak meno rodiny nie je prídavným menom (inými slovami: tam, kde má ženský tvar mena príponu -ová), tak príponou -ovci, napr.:
Žiakoví/Žiakovi → Žiakovci
Leškoví/Leškovi → Leškovci
Ak je meno rodiny dvojslabičným prídavným menom, tak príponou -í, napr.:
Šťastnovci → Šťastní
Čiernovci → Čierni
Ak je meno rodiny iným prídavným menom, tak buď príponou -ovci alebo príponou -í, napr.:
správne je: Jesenskí aj Jesenskovci
správne je: Lehockí aj Lehockovci

V spojení so slovom rodina nasleduje hore uvedený tvar v genitíve (rodina Žiakovcov, rodina Šťastných, rodina Jesenkých/Jesenskovcov). V prvom prípade (teda ak meno rodiny nie je prídavným menom) možno v spojení so slovom rodina použiť aj tvar v nominatíve s -ová (rodina Žiakovcov aj rodina Žiaková), nie však -ova (rodina Žiakova je teda nesprávne).

V spojení so slovom manželia, bratia, Peter a Anna, pán a pani a pod. (manželia Žiakovci, pán a pani Jesenskí) sa v prípade, ak je priezvisko tvorené príponou -í, píše -í (nie -ý):
Peter a Jana/manželia/bratia Jesenský → Peter a Jana/manželia/bratia Jesenskí

 Historické osobné mená z uhorských dejín 
Mená osôb z uhorských dejín (do roku 1918) sa nepíšu – ako tomu bolo do vydania PSP z roku 1991 – podľa maďarského pravopisu z 19. storočia alebo rozlične zložkovo a podobne, ale sa píšu slovenským pravopisom podľa zásad uvedených v PSP v kapitole III. Konkrétne formy písanie jednotlivých mien sa nachádzajú v Slovenskom biografickom slovníku (Martin 19861994) a z diel, kde je veľa mien a používajú tento novší pravopis, možno spomenúť napr. Kroniku Slovenska.

Preto napr.:
Rákóczi/Rákóczy/Rákoczi → Rákoci
Zichy → Ziči
Pázmány → Pázmaň
Thurzo → Turzo
Illésházy → Ilešházi
Szentiványi → Svätojánsky

 Prídavné mená 
Pádové prípony 
Vzor páví – množné číslo – lokál muž. a str. rodu, inštrumentál žen. rodu  V týchto prípadoch prípona nie je -iom resp. -iou , ale -om resp. -ou a prípadné predchádzajúce d, t, n, (!)l má mäkčeň:
o páviom, s páviou → o pávom, s pávou
o obriom, s obriou → o obrom, s obrou
o hadiom/hadom, s hadiou/hadou → o haďom, s haďou
o sokoliom/sokolom, so sokoliou/sokolou → o sokoľom, so sokoľou

 -ovo/-ove  V nominatíve a akuzatíve jedn. č. privlastňovacích zámien str. rodu je -ovo a nie -ove, napr.:
Štúrove rodisko → Štúrovo rodisko
otcove pole → otcovo pole
Tvar -ove je ale samozrejme správny v množnom čísle, napr. otcove deti.

 Spojovník v prídavných menách zložených z dvoch slov 
Prídavné meno synonymné k spojeniu typu „X-ý a Y-ý“ sa píše so spojovníkom, ale prídavné meno synonymné k spojeniu typu „týkajúci sa X-ého Y“ sa píše bez spojovníka, teda napr.:
vedeckotechnický → vedecko-technický (lebo sa myslí vedecký a technický)
cisárskokráľovský → cisársko-kráľovský (lebo sa myslí cisársky a kráľovský)
občiansko-právny → občianskoprávny (lebo sa myslí týkajúci sa občianskeho práva, nie občiansky a právny)
rímsko-katolícky → rímskokatolícky (lebo sa myslí týkajúci sa rímskych katolíkov, nie rímsky a katolícky)

Pri farbách sa rozlišuje (analogicky pre iné farby):
čiernobiely znamená biely s odtienkami dočierna, tieňovaný (napríklad čiernobiely film)
čierno-biely znamená čierny a biely s čiernymi a bielymi plochami ako samostatnými, oddelenými plochami (pruhovaný, štvorčekovaný a podobne)

 Prídavné mená zložené typu „Xov-Yov“ vytvorené z osobných mien 
V takýchto prídavných menách sa na rozdiel od češtiny v slovenčine prípona -ov (resp. po samohláske -ho) pridáva aj k prvej časti zloženého prídavného mena, teda napr.:
Geiger-Müllerov počítač → Geigerov-Müllerov počítač
Boyle-Mariottov zákon → Boylov-Mariottov zákon

 -lý 
České prídavné mená na -lý (resp. -ly po dlhej slabike) sú väčšinou v slovenčine nesprávne:
a) Dôvod je po prvé (v slovách typu na-…-lý) ten, že na vyjadrenie malej miery vlastnosti sa správne (príp. v niektorých prípadoch len vhodnejšie) používajú prípony -astý, -(k)astý, -avý a pod.:
načernalý → černastý, počerný
načervenalý → červenkastý, červenkavý
nahluchlý → (vhodnejšie:) hluchastý, nahluchastý
nahlúply → nasprostastý, trochu prisprostý
nahnedlý → hnedkastý, hnedkavý
nahnilý → nahnitý, nadhnitý
nahorklý → horkastý, nahorknutý, zhorknutý
nahrblý → prihrbený
nachladlý → prechladnutý, nachladnutý
nakyslý → kyslastý
namodralý → modrastý, modravý, belaskavý
nasladlý → sladkastý
nažlklý → žltkastý, žltkavý, nažltkastýb) A dôvod je po druhé ten, že ak sa má vyjadriť vlastnosť, ktorá tesne súvisí so slovesným dejom, používa sa správne trpné príčastie alebo (v niektorých prípadoch) tvar na -ný či -livý:
náhodilý → (vhodnejšie:) náhodný
nedbalý → nedbanlivý
odkvitlý → odkvitnutý
odpadlý → odpadnutý
opadlý → a) opadnutý, b) schudnutý
omrzelý → omrzený
omrzlý → omrznutý
opuchlý → opuchnutý
ospalý → (vhodnejšie:) ospanlivý, zaspatý
pominulý → pominutý
predošlý → (vhodnejšie:) predchádzajúci
prešedivelý → prešedivený
rodelý → rodený
schudlý → schudnutý
stuhlý → stuhnutý
uschlý → uschnutý
vyslúžilý → vyslúžený
zastaralý → zastaraný
zdarilý → zdarený, zdarný, podarený, úspešný
zľadovatelý → zľadovatený
zmrzlý → zmrznutý
Správne je zakončenie -lý v niektorých zaužívaných slovách, ale len pokiaľ sa nimi vyjadruje vlastnosť, ktorá už tesne nesúvisí so slovesom (t. j. už nemajú svoj prapôvodný význam): čulý (vo význame rušný, nie taký, ktorý čuje), smelý (vo význame odvážny, nie taký, čo smie), skvelý, znelý, stály, jedlý, minulý, hnilý (ale: prehnitý, uhnitý), dokonalý, nedbalý, závislý, súvislý, odľahlý, priľahlý, rozsiahly, zrelý, lesklý, skleslý, uplynulý a dospelý.

 Prídavné mená k názvom geografických objektov 
Tieto prídavné mená sú uvedené jednak v slovníkovej časti PSP a jednak – pre názvy slovenský obcí – v špeciálnej časti v PSP.

 Prídavné mená od vlastných mien na nemé -e 
A) Nemé e po spoluhláske V slovenčine sa (na rozdiel od češtiny) v prídavných menách od vlastných mien zakončených na -e nasledujúce po spoluhláske toto e vynecháva, ak je vo výslovnosti nemé (okrem prípadov, kde jeho prítomnosť mení výslovnosť predchádzajúcej spoluhlásky, čo je časté napríklad v niektorých prípadoch vo francúzštine a angličtine), napr.:
Boole [vyslov: búl]: Booleova algebra , booleovská algebra → Boolova algebra, boolovská algebra
Hooke [vyslov:húk]: Hookeov zákon → Hookov zákon
Joule [vyslov: džaul]: Jouleovo teplo → Joulovo teplo
Drake [vyslov: drejk]: Drakeov prieliv → Drakov prieliv
Libreville [vyslov: librvil]: librevilleský → librevillský
Ale napr.:
Cambridge: Cambridgeská univerzita [vyslov: kembridžská] je správne (lebo e spôsobuje, že sa g vysloví ako ž, jeho vynechanie by teda skreslilo výslovnosť)
Pri niektorých geografických názvoch sa však upravuje koniec kmeňa podľa výslovnosti, napr.:
Liège [vyslov: lijéž]: liègesky → lièžsky [vyslov: lijéžsky]

B) Nemé e po samohláske Prídavné mená od vlastných mien zakončených na nemé -e nasledujúce po samohláske e ponechávajú (a majú privlastňovaciu príponu -ho namiesto -ov), napr.:
Curieho zákon [vyslov: küriho] je správne

 Prídavné mená od viacslovných geografických názvov 
V týchto prípadoch sa vynechávajú medzery a nevsúvajú sa spojovníky, napr.:
Buenos Aires: buenos-aireský → buenosaireský
New York: new-yorský → newyorský

 -ský (-sky) 
Základné pravidlo 
Základné pravidlo pre tvorenie prídavných mien na -ský (-sky) znie, že sa tvoria takto:
ak sa východiskové slovo končí na spoluhlásku: pridaním -ský (-sky) k východiskovému slovu (napr. strojár – strojársky, zem – zemský, Istanbul – istanbulský)
ak sa východiskové slovo končí na jednu samohlásku (aj dlhú) alebo na slovanské -ie/-ia: odobratím tejto samohlásky resp. tohto -ie/-ia a pridaním -ský (napr. Krupina – krupinský, Slaná – slanský; Grenada – grenadský, Leváre – levársky, Sarajevo – sarajevský, Bermudy – bermudský; Podhorie – podhorský, Podhoria – podhorský).
V slovách sa pridáva -ský podľa písanej podoby slova, nie podľa výslovnosti (napr. Chamonix [vyslov: šamoni] – chamonixský, nie chamonský)

Výnimky 
Vyššie uvedenézákladné pravidlo má početné výnimky, z ktorých hlavné nasledujú (Variant -sky namiesto -ský sa už nižšie výslovne neuvádza, ale použije sa vždy, keď si to vyžaduje rytmické krátenie):
 A) Namiesto -ecský podľa základného pravidla je:
 -ecký ak je východiskové slovo:
akékoľvek slovo, ktoré nie sú vlastným menom (napr. let – letecký, herec – herecký), teda letecský → letecký
vlastné meno dvojslabičné na -ec (napr. Senec – senecký) [Existujú výnimky, napr. Hronec má tvar hronecký]
 -ský ak je východiskové slovo:
trojslabičné a viacslabičné vlastné meno na -ec (napr. Lučenec, Hlohovec), teda lučenecký/ lučenecský → lučenský
pomnožné podstatné meno na -ovce alebo -ince (napr. Michalovce – michalovský, Mošovce – mošovský, Dudince – dudinský) [Patrí sem aj príd. meno od slova Medzilaborce]
B) Namiesto -sský podľa základného pravidla je -ský (napr. Sas – saský, Athos – athoský, Laos – laoský, Nová Ves – novoveský, Tisa – tiský, Kinshasa – kinshaský). Platí to aj pre nevyslovené francúzske –es (napr. Cannes - canneský).
C) Namiesto -skský podľa základného pravidla je -ský (napr. Damask – damaský, Slovensko – slovenský, Prusko – pruský)
D) Namiesto -cský podľa základného pravidla je -cký (napr. Kysuce – kysucký, Skalica – skalický) - ale pozri bod A)
E):
 Namiesto -kský alebo -gský (alebo -khský či -ghský) podľa základného pravidla je:
 -ský často ak je východiskové slovo cudzie slovo na -spoluhláska+g(h)/k (napríklad vždy od slov na -burg(h), -berg, -bourg(h)); patria sem napr. slová Habsburg – habsburský, Luxemburg – luxemburský, Pittsburgh – pittsburský, Edinbourgh – edinbourský, Norimberg –norimberský, Hongkong – hongkonský, Mekong – mekonský, York – yorský, Frank – franský, Malorka – malorský (ale napr. Ink - inkský); teda: habsburgský → habsburský, norimbergský → norimberský, malorkský → malorský.
-cký ak je východiskové slovo:
 domáce slovo na -k, -g (napríklad banícky, zámocký, balocký)
cudzí geografický názov na – samohláska + ka/ko (napríklad: kostarický, tanganický, africký, mexický)
 Namiesto -gský podľa základného pravidla je:
 -geský niekedy pri nemom -e(pozri I)
-žský niekedy ak je východiskové slovo názov na -ga z oblasti slovanských štátov (napr. Volga – volžský, Riga – rižský), ojedinele aj iný cudzí názov na -ga (napr. Katanga – katanžský) či -go (Kongo – konžský, ale napr. Togo – togský atď.).
Namiesto -okský podľa základného pravidla je len -ský niekedy ak je východiskové slovo domáce slovo na -ok (napr. Pezinok – pezinský).
F):
Namiesto -hský resp. -chský podľa základného pravidla je -žský resp. -šský (napr. Praha – pražský, súdruh – súdružský; Krompachy – krompašský, Vlachy – vlašský). Výnimky sú najmä slová Čech – český, Valach – valaský a hajdúch – hajdúsky.
Namiesto -chský podľa základného pravidla je -cheský niekedy pri nemom -e (pozri I)
G) Namiesto -ňský, -ďský, -ťský podľa základného pravidla je -nský, -dský, -tský, napr. viedenský, poznanský, riazanský, kenský, krivánsky, plzenský, kodanský, bukureštský, detský, zámostský, hrochotský, mokradský.
H) Namiesto -gnský podľa základného pravidla je -nský (vždy?) ak východiskové slovo je francúzske slovo na -gne alebo talianske slovo na -gn+samohláska (t. j. tam kde sa gn vyslovuje ako ň), napr. Champagne, Bologna (zároveň platí bod G), teda bolognský → bolonský atď…
CH) Namiesto -giský podľa základného pravidla je -džský (vždy?) ak východiskové slovo je talianske slovo na -gia (vyslovuje sa dža), teda napr. Perugia – perudžský.
I) Namiesto -ský podľa základného pravidla je:
 – samohláska + ský:
-eský је ak sa východiskové slovo končí na také nemé -e, ktorého vynechanie by spôsobilo nesprávnu výslovnosť predchádzajúcej spoluhlásky (najčastejšie ch, g, c), napr. Cambridge-cambridgeský (pozri pod nadpisom Prídavné mená od vlastných mien na nemé -e). Ale napríklad je La Manche – lamanšský (nie lamancheský), Liège - lièžsky (nie liègesky).
-iský/-eský/-ésky је ojedinele ak východiskové slovo je cudzie geografické meno a končí na -i/-e/-é, napr. pri slovách Dušanbe - dušanbeský, Youndé - youndésky, Lilongwe – lilongweský (porov. Zimbabwe).
-uský/-ásky/-ósky je často ak východiskové slovo je cudzie geografické (asi aj iné) meno a končí na -u alebo na neslovanské -á/-ó, napr. Thimphu, Nassau, Saná. Výnimky sú napr. Vanuatu – vanuatský a Peru → peruánsky.
 – samohláska + jský
 -ijský/-ejský je niekedy ak východiskové slovo je cudzie geografické meno a končí na -i/-e/-é, napr. pri slovách Capri, Malawi, Bali, Bari, Fidži, Gobi, Lahti, Moroni, Bairiki, Bangui, Abú Zábí, Male, San José. Teda napr. Capri: caprský → caprijský.  Poznámka: Ale mnohé iné cudzie geografické mená na -i/-e majú -ský podľa základného pravidla, napr. Nairobi, Kigali, Kiribati, Bikini, Burindi, Gaborone, Mbabane: Teda napr. Nairobi: nairobijský, nairobiský → nairobský 
-yjský je (vždy?) ak východiskové slovo je cudzie geografické meno a končí na -y, ktoré nesymbolizuje množné číslo, napr. pri slovách Port Moresby a Konakry (napr. Port Moresby – portmoresbyjský).
 -jský:
ak východiskové slovo je cudzie meno na -ea, -oa, -ua resp. -eo, -uo a -io, napr. Guinea – guinejský, Samoa – samojský, Managua – managujský, Montevideo – montevidejský, Tokio – tokijský. Výnimka je napr. Papua – papuánsky
niekedy ak východiskové je cudzie geografické (aj iné?) meno na -ia, napr. Namíbia – namíbijský. Patria sem (z geografický názvov) napr. Namíbia, Galícia, Gambia, Malajzia, Istria, Kalábria, Kantábria, Valencia, Alexandria, Apia, Bolívia, Libéria, Monrovia, Nikózia, Nigéria, Pretória, Sofia, Victoria. Porovnaj J).
-iansky:
niekedy ak východiskové slovo je cudzie geografické meno a končí na dve rôzne spoluhlásky + samohláska (napr. Basra – basriansky, Grenoble – grenobliansky, Yamoussoukro – yamoussokriansky, Zimbabwe – zimbabwiansky)
niekedy ak je východiskové slovo domáce geografické meno (napr. Dukla – dukliansky, Čaba – čabiansky), často aj s rozličnými zmenami v kmeni, napr. Barca – barčiansky (zoznam tvarov pre slovenské obce pozri v PSP vzadu)
J) Namiesto –iský podľa základného pravidla je -ský niekedy ak východiskové slovo je cudzie meno na -ia, napr. Sardínia – sardínsky. Patria sem napr. gubernia a z geografických názvov Sardínia, Perzia, Galia, Gdynia, Ilýria, Indonézia, Ligúria, Melanézia, Mikronézia, Polynézia, Mezopotámia, Panónia, Patagónia. Sicília, Slavónia, Tasmánia, Transylvánia, Astúria, Asýria, Austrália, Brazília. Porovnaj I). Ale je napr. Praia – praiský.
K) iné, napr.:
Byzancia – byzantský, Dalmácia – dalmatínsky, dalmátsky
Trácia – trácky
India – indický
Líbya – líbyjský (podobne asi pre všetky na -ya).
Oslo – osloský
Dauha – dauhaský (podobne asi pre všetky -ha, -ho)
Helsinki – helsinský

Z hore uvedeného vyplýva okrem iného, že:
od slov na -ia sa tvoria prídavné mená najmä týmito rôznymi spôsobmi:
podhoria – podhorský (základné pravidlo) resp. Sardínia – sardínsky (bod J)
Namíbia – namíbijský (bod I)
Perugia – perudžský (bod CH)
ako v bode K
od slov na -i/-í/-e/-é sa tvoria:
more – morský, Nairobi – nairobský, libreville – librevillský (základné pravidlo)
Capri – caprijský (bod I)
Dušanbe – dušanbeský (bod I)
Helsinki – helsinský (bod E)
od slov na -y sa tvoria:
Bermudy – bermudský (základné pravidlo)
Konakry – konakryjský (bod I)
od slov na -a/-o sa tvoria rozličnými spôsobmi (rôzne body vyššie)

 Číslovky a číslice 
 Bilión a podobne 
Je nesprávne doslova prekladať z anglických textov číslovky „billion“ a vyššie, pretože v angličtine (a kedysi aj v ZSSR a vo Francúzsku) majú iný význam než v strednej Európe. Preto napr.:
bilión (vo význame: anglické billion ) → miliarda (pozri bilión)
trilión (vo význame: anglické trillion) → bilión (pozri trilión)
atď.

 -tych/tich rokoch 
v dvadsiatych rokoch (vo význame: veku života) → v dvadsiatich rokoch
v dvadsiatich rokoch (vo význame: napr. roky 19201930) → v dvadsiatych rokoch
v 20-tich/v 20-tych/20. rokoch (vo význame: veku života) → v 20 rokoch [bez bodky!]
v 20-tych rokoch (vo význame: napr. roky 19201930) → v 20. rokoch

Analogicky pre ostatné čísla.

 Percentá 
Medzi číselným údajom a znakom % sa v zásade píše medzera (napr. nárast o 12 % = nárast o 12 percent). Podľa výkladu normy STN 01 6910  a vyjadrenia jazykovej poradne SME to platí aj vtedy, ak znak % znamená prídavné meno (napr. 12 % roztok = 12-percentný roztok); podľa knihy Slovenčina bez chýb sa však v takomto prípade medzera nepíše (napr. 12% roztok = 12-percentný roztok). V češtine sa prípadoch, kde znak % označuje prídavné meno, medzera nepíše..

 -krát, raz 
prvý krát (druhý krát a pod.) → prvýkrát (druhýkrát a pod.)
dva krát, jedenapol krát (tri krát a pod.) → dvakrát, jedenapolkrát (trikrát a pod.)
2krát, 17,5krát → 2-krát, 17,5-krát
viac krát, veľa krát, mnoho krát → viackrát, veľakrát, mnohokrát
prvýraz (druhýraz a pod.) → prvý raz (druhý raz a pod.)
päť/šesť razy, jeden a pol razy (a pod.) → päť/šesť ráz, jeden a pol ráz (a pod.) [Ale pre celé číslovky do čísla 4 je (samozrejme): jeden raz, dva/tri/štyri razy.]
6ráz, 21,5ráz → 6 ráz, 21,5 ráz
viac razy, veľa razy, mnoho razy → viac ráz, veľa ráz, mnoho ráz

 Medzery pri písaní číslic 
Čísla s viac ako tromi číslicami sa členia do skupín po troch čísliciach od poslednej číslice alebo od desatinnej čiarky doľava, alebo od desatinnej čiarky doprava a jednotlivé skupiny sa oddeľujú medzerou:
6358 → 6 358
3589522 → 3 589 522
567255,563 → 567 255,563
5,789456123 → 5,789 456 123
Ale roky (letopočty) sa píšu bez medzery (napr. 5263 pred Kr., v roku 2011).

Za desatinnou čiarkou sa nepíše medzera.

Medzery pri písaní dátumu pozri nižšie pod sekciou Interpunkcia.

 Skloňovanie cudzích vlastných mien 
 Skloňovanie mien so šľachtickým prídomkom pripojeným k menu predložkou 
V takýchto prípadoch (pri slovenských menách je to samozrejmé) sa skloňuje iba krstné meno, teda:
Leonarda da Vinciho → Leonarda da Vinci
Tychovi de Brahovi → Tychovi de Brahe
Ale ak prídomok stojí samostatne, tak sa skloňuje (napr. Dal som to da Vincimu).

 Skloňovanie slovanských (aj českých) vlastných mien 
Slovanské priezviská, geografické a iné vlastné mená, ktoré vo svojom jazyku majú prípony prídavných mien (napr. pri priezviskách ruské -kij, -oj, poľské a južnoslovanské -li, -ski, -cki, -čki, české -ný, pri geografických menách ruské -aja) sa skloňujú ako prídavné mená, napr. (Majakovskij, Tolstoj, Taszycki, Vážný), teda napr.:
Tolstoj: Tolstoja → Tolstého
Cimľanskaja: v Cimľanskaji → v Cimľanskej
České vlastné mená nechávame v nominative v pôvodnom tvare, ale pri skloňovaní používame slovenské (nie české) pádové prípony, napr. Ohře – nad Ohřou (nie nad Ohří), Praha – v Prahe (nie v Praze). Pritom netreba zabúdať, že:
niektoré české miestne mená majú v slovenčine iný rod (napr. Olomouc, Chrudim, Litomyšl sú v slovenčine mužského rodu)
priezviská na -ě skloňujeme niektoré podľa vzoru kuli, iné podľa vzoru hrdina a iné zas podľa vzoru chlap
v priezviskách a krstných menách na -něk pri skloňovaní vynechávame -ě- a mäkčíme n (napr. Vaněk – Vaňka)

 Rytmické krátenie 
Niekedy sa chybne nedodržuje rytmické krátenie (napr. v češtine neexistuje rytmické krátenie, preto vznikajú pri preklade chyby), napr.:
sovietský, sovietského … → sovietsky, sovietskeho …
talianský, talianského … → taliansky, talianskeho …
hollywoodský, hollywoodského … → hollywoodsky, hollywoodskeho… [lebo sa vyslovuje holivúdsky]
vládnú – vládnúci – vládnúcemu – vládnúcim … → vládnu – vládnuci – vládnucemu – vládnucim …
hrádzám – hrádzách → hrádzam – hrádzach

 Prepisy (transkripcie) z iných písiem 
Nie je správne preberať prepisy cudzích názvov a termínov z anglických alebo inojazyčných textov (pokiaľ nie sú myslené ako vysoko odborné medzinárodné prepisy); prepisy sa riadia v prvom rade pravidlami uvedenými v PSP v kapitole III a VII. České prepisy – ale s výnimkou prepisov pre grécke písmo a cyriliku (V češtine sa používa iný systém na prepis z cyriliky – pozri pod Prepis z cyriliky do latinky) – sú však často rovnaké resp. veľmi podobné prepisu vhodnému podľa PSP alebo pre slovenského čitateľa.

 Názvy geografických objektov 
Správny tvar názvu domáceho geografického objektu možno nájsť na stránkach Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky (ÚGKK SR) a PSP. Iba ak tam daný objekt nie je uvedený, použijú sa iné relevantné zdroje.

Správny tvar názvu zahraničného geografického objektu je takýto:
Ak je uvedený na stránkach ÚGKK SR, tak sa preberie tak, ako je na týchto stránkach uvedený (tieto názvy sú záväzné podľa zákona)
Inak sa použijú iné vhodné zdroje alebo sa preberie originálny názov. Ak originálny názov nie je v latinke, prepíše sa podľa zásad prepisu (transkripcie) uvedených v PSP (Vo Wikipédii sa v prípade b) preberie originálny názov. Tento originálny názov sa prepíše podľa zásad prepisu uvedených v PSP; pre jazyky neuvedené v PSP sa použijú pravidlá prepisu stanovené vo Wikipédii; pre jazyky bez pravidiel stanovených vo Wikipédii sa prepisuje tak, aby sa čo najvernejšie slovenskými písmenami zobrazila fonetická podoba originálneho názvu)

Ďalšie témy súvisiace s názvami geografických objektov pozri v kapitolách Podstatné mená, Prídavné mená a Písanie veľkých/malých písmen.

 Názvy živočíchov a rastlín 
Hoci niektoré rastliny a zvieratá majú zhodný názov v češtine aj slovenčine (najmä v prvej časti názvu), veľká väčšina názvov je rozdielna, preto nemožno české názvy rastlín a zvierat prekladať tak, že sa mechanicky preložia jednotlivé slová názvu do slovenčiny. Ak živočích alebo rastlina má vo wikipédii článok, preklad možno urobiť podľa názvov článku v slovenčine a češtine, ak nemá vo wikipédii článok, preklad možno urobiť zadaním latinského názvu živočícha alebo rastliny do internetového vyhľadávača a odsledovaním jeho slovenských ekvivalentov uvedených na takto nájdených odborných stránkach.

Ďalšie témy súvisiace s názvami živočíchov a rastlín pozri v kapitolách Podstatné mená (podkapitola „Vzor dub a stroj – množné číslo – nominatív a genitív – zvieracie podstatné mená“), Prídavné mená a Písanie veľkých/malých písmen.

 Vykanie 
Pri vykaní je v príslušnej vete prísudkové sloveso aj doplnok vyjadrený príčastím minulým (na rozdiel od češtiny) v množnom čísle, zatiaľ čo prídavné meno v prísudku aj doplnku je (rovnako ako v češtine) v jednotnom čísle a v rode svojho podmetu. Preto napr.:
Slečna, keby ste bola taká dobrá a pomohla mi → Slečna, keby ste boli taká dobrá a pomohli mi.
Pán Novák, bol ste tam? → Pán Novák, boli ste tam?
Tetka, prišla ste posledná → Tetka, prišli ste posledná
Písal ste to sám? → Písali ste to sám?
Ďakujem, že ste mi pomohol. → Ďakujem, že ste mi pomohli.
Tento princíp platí aj pre menné prídavné mená rád, dlžen, hoden:
Aj vy by ste bola rada, keby pršalo → Aj vy by ste boli rada, keby pršalo

 Pasív (trpný rod)
V slovenčine sa správne dáva prednosť zvratnému pasívu (t. j. spojeniu typu „robí sa“) pred opisným pasívom (t. j. spojením typu „je robené“). Opisný pasív nie je nesprávny, ale je štylisticky nevhodný (okrem prípadov, kde by jeho nepoužitie mohlo viesť k nejasnostiam). V češtine je opisný pasív oveľa častejší a v jazykoch ako angličtina či nemčina zvratný pasív vôbec neexistuje, preto tu často dochádza k chybám pri preberaní z cudzích jazykov. Napr.:
je používaný → (vhodnejšie:) používa sa
Bolo použité násilie → (vhodnejšie:) Použilo sa násilie/Použili násilie
Dvere sú otvárané každý pondelok → (vhodnejšie:) Dvere sa otvárajú každý pondelok [Len ak by mohlo dôjsť k nejasnostiam, či máme na mysli dvere, ktoré niekto otvára alebo dvere, ktoré sa otvárajú samy, použijeme opisný pasív: Dvere sú otvárané každý pondelok.]
Ak je vo vete uvedený aj pôvodca deja, je najlepšie zmeniť pasívnu vetu na aktívnu, napr.:
Dvere sú otvárané vrátnikom každý pondelok → (vhodnejšie:) Vrátnik otvára dvere každý pondelok.

 Písanie veľkých/malých písmen 
 Viacslovné názvy geografických objektov, štátov, administratívnych jednotiek, inštitúcií, podnikov a pod. a nadpisy 
Na rozdiel od napr. angličtiny, v ktorej sa všetky začiatočné písmená v rámci vlastného mena inštitúcie, podniku, geografického objektu a podobne alebo akéhokoľvek nadpisu píšu veľkým, v slovenčine sa v takýchto prípadoch veľkým píše len začiatočné písmeno prvého slova celého názvu. Preto napr.:
Ďaleký Východ → Ďaleký východ
Organizácia Bojovníkov za Vzduch → Organizácia bojovníkov za vzduch
Matica Slovenská → Matica slovenská

Výnimka 1: Výnimku tvoria prípady, v ktorých názov zahŕňa časti, ktoré sú samy o sebe názvami (vlastnými menami). Tieto sa potom píšu veľkým začiatočným písmenom, napr.:
Predná india → Predná India
Malá ázia → Malá Ázia
Organizácia Spojených Národov / Organizácia spojených národov → Organizácia Spojených národov [lebo výraz „Spojené národy“ (United Nations, UN) sa tu považuje za vlastné meno]
Filozofická fakulta univerzity Komenského/Filozofická Fakulta Univerzity Komenského → Filozofická fakulta Univerzity Komenského

Výnimka 2: Výnimku tvoria aj oficiálne názvy obcí (t. j. sídelných administratívnych jednotiek), čiže administratívnych miest, dedín a osád, a ich administratívnych štvrtí a podobných administratívnych častí, pretože v týchto prípadoch píšeme aj v slovenčine všetky začiatočné písmená (okrem predložiek vnútri názvu) veľkým:
Devínska Nová Ves je správne
Dlhé Diely → Dlhé diely [nejde o administratívnu jednotku, ale iba o sídlisko v rámci Karlovej Vsi]
Štrbské Pleso → a) Štrbské Pleso (administratívny celok), b) Štrbské pleso (jazero)
Dobšinská Ľadová Jaskyňa → a) Dobšinská Ľadová Jaskyňa (administratívny celok), b) Dobšinská ľadová jaskyňa (samotná jaskyňa)
Večné Mesto → Večné mesto [Lebo názov je síce názov obce, ale nie je oficiálny.]
Ak však názov administratívnej obce zahŕňa aj zemepisný názov iného druhu, tento zemepisný názov sa pokiaľ ide o písanie veľkých/malých písmen píše ako keby stál samostatne, teda:
Závada pod Čiernym Vrchom → Závada pod Čiernym vrchom [Čierny vrch je názov miestneho vrchu.]

Výnimka 3: Výnimku tvoria aj názvy štátov, hradov a zámkov, ale len pokiaľ ide o ich vnútorné časti iné než všeobecné základné slová „republika, štát, kráľovstvo“ (a pod.), „hrad, zámok“ (a pod.):
Pobrežie slonoviny → a) Pobrežie Slonoviny (štát), b) Pobrežie slonoviny (pobrežie)
Slovenská(/Poľská atď.) Republika → Slovenská (/Poľská atď.) republika [v názve je slovo republika]
Červený kameň → Červený Kameň
Devínsky Hrad → Devínsky hrad [v názve je slovo hrad]

Výnimka 4: V cudzojazyčných názvoch písaných latinkou ponechávame pôvodné písanie, napr. Rio Grande, Alfa Centauri, Süddeutsche Zeitung, Rocznik Slawistyczny. Pre cudzojazyčné názvy písaných písmami, v ktorých sa nerozlišuje písanie veľkých a malých písmen, sa obyčajne postupuje tak, ako by sa daný názov písal, keby to bol názov slovenský.

 Názvy svätých 
Slovo svätý sa v menách svätých píše malým:
Svätý Peter → svätý Peter

 Názvy živočíchov a rastlín 
Latinské názvy všetkých taxonomických kategórií odhora až po úroveň rodu (vrátane jeho podkategórií napr. podrodu) sa píšu s veľkým začiatočným písmenom, napr. doména Eukaryota, ríša Tetrapoda, čeľaď Strigidae, rod Bubo. Názov druhu a poddruhu sa začína veľkým písmenom (lebo prvé slovo je názov rodu) a pokračuje ďalej slovami začínajúcimi malými písmenami (lebo sú to prídavné mená), napr. druh Bubo bubo, poddruh Bubo bubo bengalensis.

Slovenské názvy všetkých taxonomických kategórií sa píšu malými začiatocnými písmenami, teda napr. doména eukaryoty, ríša štvornožce, čeľaď sovovité, rod výr, druh výr skalný, poddruh výr skalný bengálsky.

 Názvy historických štátov 
Veľkým začiatočným písmenom píšeme nielen oficiálne názvy štátov, spolkových krajín a podobne, ale aj všetky názvy štátov ustálené dodatočne historikmi (v češtine to tak nie je – napr. je osmanská říše, franská říše, římská říše):
osmanská ríša → Osmanská ríša
franská ríša → Franská ríša
rímska ríša → Rímska ríša [V prvom a druhom vydaní KSSJ bola – ako uvádza tretie vydanie – tlačová chyba „rímska ríša“]
Malým začiatočným písmenom však píšeme pomenovania rozlíšené číslovkami a pomenovania motivované istými udalosťami, osobami (panovníkmi) a podobne:
Prvá republika → prvá republika
Druhé cisárstvo → druhé cisárstvo
Tretia ríša → tretia ríša
Habsburská monarchia → habsburská monarchia
Predmníchovská republika → predmníchovská republika
Názov typu Samova ríša by sa podľa tohto druhého pravidla mal písať malým začiatočným písmenom, ale prevažuje skutočnosť, že je na začiatku privlastňovacie prídavné meno od vlastného mena, preto sa píše veľkým (t. j. (neexistujúci) tvar Habsburgova monarchia by sa tiež písal veľkým).

 Názvy historických udalostí (vojen, revolúcií, bitiek a pod.) 
veľkým začiatočným písmenom píšeme:
revolúcie a povstania (nie však vzbury a štrajky): Slovenské národné povstanie, Májové povstanie, Veľká francúzska revolúcia (alebo Francúzska revolúcia)
vojenské operácie: Púštna búrka, Overlord
malým začiatočným písmenom píšeme ostatné udalosti, napr.:
vojny: tridsaťročná vojna, prvá/druhá svetová vojna, britsko-afganská vojna, napoleonské vojny
vzbury, štrajky: krompašská vzbura, handlovský štrajk
uzavretia mieru: versaillský mier [ale: Versaillská (mierová) zmluva]
bitky [pozri poznámku dole]: bitka o Ardeny, bitka o Kursk, bitka pri Stalingrade, bitka pri Lamači, bitka troch cisárov
iné: revolučné udalosti na Slovensku

Poznámka k bitkám: Pri bitkách je pravidlo nejasné. PSP uvádzajú ako ako jediný príklad pre bitku „Stalingradská bitka“, ale uvádzajú ju ako príklad vojenskej operácie, pričom nie je jasné, či vojenskou operáciou myslia len veľké bitky, dlhodobé bitky, bitky niekým oficiálne pomenované ako vojenská operácia alebo či tým myslia akékoľvek bitky (ak sa myslia akékoľvek bitky, potom by sa muselo písať aj Bitka o Ardeny, Bitka o Kursk a podobne). Napríklad Encyclopaedia Beliana píše (tak ako všetky odborné zdroje) bitky typu „bitka pri/o/na XY“, „bitka troch cisárov“ malým začiatočným písmenom. Zároveň však píše tvary „xy-ská bitka“ (zdá sa že zásadne) s veľkým začiatočným písmenom (teda má napr. bitka o Ardeny a zároveň Ardenská bitka, bitka o Kursk a zároveň Kurská bitka atď.), nie je však jasné, na základe akého pravidla resp. akej logiky takto postupuje. 

 Názvy historických zmlúv a dohôd 
Píšu sa veľkým začiatočným písmenom: Postupimská dohoda, Versaillská (mierová) zmluva [ale: versaillský mier – porov. vyššie].

 Fyzikálne jednotky a ich značky 
Jednotky sa píšu s malým začiatočným písmenom (napr. meter, farad). Značky jednotiek sa tiež v zásade píšu malým (napr. m), ale značky jednotiek pomenovaných po osobe sa píšu veľkým (napr. F, A, W, V). Výnimku tvorí značka litra (povolené je L aj l, do roku 1979 sa písalo len malé l) a staršia značka fermi (f – malé písmeno).

Interpunkcia 
a) Za bodkou a čiarkou v bežnom texte sa píše medzera:
Muž,ktorý sa usmieva,má dobrú náladu.Jeho žena oddychuje. → Muž, ktorý sa usmieva, má dobrú náladu. Jeho žena oddychuje.
Platí to aj pre inciály:
T.G. Masaryk → T. G. Masaryk
Platí to aj pre dvojpísmenové skratky typu t. j., a. s. a tak ďalej.

Medzera za bodkou sa nepíše pred iným interpunkčným znamienkom (napr. čiarkou):
B. B. , → B. B.,

b) Bodka vypadáva pred bodkou označujúcou koniec vety (aby nevznikli dve bodky za sebou):
Vítame kráľa Ľudovíta IV..→ Vítame kráľa Ľudovíta IV.

c) Na rozdiel od angličtiny sa príslovkové určenie na začiatku vety nikdy neoddeľuje čiarkou:
V matematike, Einsteinova rovnica označuje… → V matematike Einsteinova rovnica označuje…
Po príchode do mesta, rodina našla dom … → Po príchode do mesta rodina našla dom…

d) V spojeniach typu „podstatné meno + …-ný/-ná/-né + ďalšie slová“ (časť za podstatným menom je vlastne skrátené vyjadrenie vedľajšej vety začínajúcej sa na „ktorý“) písanie čiarky závisí od významu vety: (a) ak si do spojenia možno domyslieť slovo „mimochodom“, čiarka sa píše, (b) ak si nemožno domyslieť slovo „mimochodom“ (inými slovami: ak je časť za podstatným menom skráteným vyjadrením vedľajšej vety začínajúcej na „(len) taký, ktorý“), čiarka sa nepíše, napr.:
Dom postavený rodičmi raz dávno je najkrajším domom v meste. (hovoriaci má len jeden dom) → Dom, postavený rodičmi raz dávno, je najkrajším domom v meste. [Možno si domyslieť „Dom (ktorý bol) mimochodom postavený rodičmi…“; inými slovami: význam nie je „Len taký dom, ktorý bol postavený rodičmi…“, pretože dom majú len jeden.]
Dom, postavený na piesku, sa ľahko zrúti → Dom postavený na piesku sa ľahko zrúti [Nemožno si domyslieť „Dom (,ktorý bol) mimochodom postavený na piesku…“; inými slovami: význam je „Len taký dom, ktorý je postavený na piesku…“]
Toto rozlišovanie je mimochodom obsahovo rovnaké ako v(o vzorovej spisovnej) angličtine rozlišovanie medzi použitím spojky that alebo which (oboje vo význame „ktorý“).

e) V prívlastkových spojeniach typu „prídavné meno + prídavné meno + podstatné meno“ písanie čiarky závisí od významu vety: (a) ak si medzi prídavné mená možno domyslieť slová „inak/lepšie povedané“ alebo jednoducho spojku „a (to)“, čiarka sa píše, (b) inak sa čiarka nepíše, napr.:
mastná, sparená krajina → mastná, sparená krajina [krajina je mastná a (inak povedané) sparená]
súčasná, slovenská poézia → súčasná slovenská poézia [zo slovenskej poézie len súčasná]

f) Pred výrazmi a preto, a tak, a teda, a predsa, a jednako, a pritom a podobne, ako aj pred a to sa píše čiarka:
Nikto tam nebol a tak odišiel → Nikto tam nebol, a tak odišiel.

g) Pred alebo sa normálne nepíše čiarka. Píše sa len v spojení buď – alebo (resp. alebo – alebo) a môže sa písať len vtedy, ak vyjadruje zreteľný stupňovací, odporovací alebo vylučovací vzťah (teda mimo jej „hlavného“ použitia).

h) Pred ako/než/ani sa píše čiarka, len keď nasleduje (celá) vedľajšia veta (vrátane porovnávacej vedľajšej vety), inak sa čiarka nepíše:
Je tu lepšie ako som čakal. → Je to lepšie, ako som čakal. [vedľajšia veta je „ako som čakal“, teda ako pripája vetu „čakal som“.]
Je to lepšie, ako vlani. → Je to lepšie ako vlani. [„vlani“ nie je vedľajšia veta, ale len slovo.]

i) V číselne vyjadrenom dátume uvedenom vo vete sa píšu medzery (Prišli 20. 3. 2011), iba ak stojí samostatne, môžu sa medzery vynechať (20.3.2011).

j) Príslovkové určenia rozličného druhu alebo toho istého druhu so širším a užším určením neoddeľujeme čiarkou:
Bratislava, 2. 10. 2011 → Bratislava 2. 10. 2011 [bez čiarky za mestom a navyše mimochodom bez bodky na konci!]
V Bratislave, 2. 10. 2011 → V Bratislave 2. 10. 2011
Bratislava, dňa 2. 10. 2011 → Bratislava dňa 2. 10. 2011
Leteli dolu kopcom, v najprudšom cvale, rovno do mňa. → Leteli dolu kopcom v najprudšom cvale rovno do mňa.
Olej sa nalieva až po kontrolnú skrutku, po boku skrine. → Olej sa nalieva až po kontrolnú skrutku po boku skrine.

 Referencie 

 Literatúra 
Pravidlá slovenského pravopisu, Krátky slovník slovenského jazyka, Slovník slovenského jazyka, Synonymický slovník slovenčiny
web.Archive.org: MK SR: Ako nehrešiť proti slovenčine vyšlo knižne v roku 1995, treba poznamenať, že zoznam označuje ako „nesprávne“ aj tvary, ktoré sú v skutočnosti kodifikované – napr. v KSSJ – a teda sú správne, ale len nevhodné



Horák, G. et al. – Česko-slovenský slovník, 1981

https://web.archive.org/web/20110811165519/http://www.juls.savba.sk/poradna/poradnaint3.pdf
Ministerstvo kultúry SR: Jazykové okienko 

Chyby v slovenčine
Kategória:Slovenčina
Kategória:Čeština