Sliezske Beskydy

Sliezske Beskydy (, , ) alebo Tešínske Beskydy sú pohorie vo Vonkajších Západných Karpatoch. Pohorie leží na území Poľska a Česka, väčšina územia však v Poľsku.

 Geografia 
Sliezske Beskydy sa skladajú z dvoch horských pásiem, ktoré oddeľuje dolina rieky Visly. Ide o pásmo Čantoryje na západe a pásmo Baraniej Góry na východe. Najvyššie vrcholy sú Skrzyczne (), Barania Góra () a Velká Čantoryje ( najvyšší vrchol českej časti). V geomorfologickom členení Česka tvorí pohorie geomorfologický celok a celú jeho českú časť tvorí podcelok Čantoryjská hornatina. 

Sliezske Beskydy hraničia na západe s Moravsko-sliezskymi Beskydami, od ktorých ich oddeľuje Jablunkovská brázda, ktorou preteká rieka Olše. Na severe oddeľuje Sliezske Beskydy od Malých Beskýd rieka Biała. Na juhovýchode hraničia s Żywieckymi Beskydami, ktoré oddeľuje tok rieky Soły. Na juhu ich dolina rieky Olše oddeľuje od Jablunkovského medzihoria.

Poľská časť Sliezskych Beskýd tradične v členení podľa Jerzyho Kondrackiego zahŕňala aj poľskú časť Jablunkovského medzihoria. Podľa aktualizovaného členenia Poľska z roku 2018 však táto časť tvorí novú geomorfologickú jednotku pod názvom Międzygórze Jabłonkowsko-Koniakowskie.

 Podnebie 
Pre Sliezske Beskydy  je, podobne ako pre celé Západné Beskydy, charakteristický pomerne vysoký ročný úhrn zrážok v rozmedzí 800. Najvyšší úhrn zrážok pripadá na leto. Priemerná ročná teplota sa pohybuje od 5,4°C v hrebeňových partiách do 8,5°C v Jablunkovskej brázde. Najchladnejším mesiacom je január, najteplejším je júl. Zima začína koncom novembra a trvá až do konca marca (niekedy i do polovice apríla). V najvyšších polohách sneh vydrží 150180 dní, v nížinách len 3060 dní. Snehové zrážky sú dosť výdatné, na hrebeňoch sa môže vytvoriť až  snehová pokrývka. Počasie tu výrazne ovplyvňuje silný vietor. Na jar a jeseň sa často vyskytuje halný. Vzhľadom k zalesnené a nie príliš strmé svahy sa tu nevyskytujú lavíny.

 Rozdelenie Sliezskych Beskýd 
 Pásmo Čantoryje 
Pásmo Čantoryje je časť Sliezskych Beskýd, ktorá sa oddeľuje od pásma Baraniej Góry pri vrchu Karolówka (). Jeho hrebeňom prechádza rozvodie medzi Odrou a Vislou a štátna hranica medzi Českom a Poľskom. Najvyšší vrch je Velká Čantoryje ().

 Pásmo Baraniej Góry 
Pásmo Baraniej Góry nazývané aj Vislanské pásmo predstavuje horský hrebeň Sliezskych Beskýd tiahnúci sa zo severu na juh. Od pásma Čantoryje od oddeľuje dolina rieky Visly. Najvyšší vrch je Skrzyczne ().

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Sliezske Beskydy (česká časť) na turistickej mape

 Zdroje 

CICHÁ, Irena a kol. Okolím beskydského průsmyku.Český Těšín: Sdružení regionálních vydavatelů, 2003.ISBN 80-239-1652-1
DZIALAK, Jerzy. Slezské Beskydy. Warszawa, 1953
Cykloturistická mapa ČR. Moravskoslezské a Slezské Beskydy. List 154. Vizovice: SHOCart, s.r.o.2005. M 1:75000


Kategória:Pohoria v Česku
Kategória:Pohoria v Poľsku
Kategória:Geomorfologické celky v Česku