Železničná trať Bratislava – Žilina

Železničná trať Bratislava – Žilina, nazývaná tiež Považská železnica a v cestovnom poriadku pre verejnosť označená ako železničná trať číslo 120, je elektrifikovaná dvojkoľajná železničná trať na Slovensku, ktorá spája Bratislavu a Žilinu. Je súčasťou V. koridoru.

 História 
 27. septembra 1840 – sprevádzkovanie 15,5 km dlhej konskej železnice medzi mestami Bratislava a Svätý Jur (prvá železnica na Slovensku a v Uhorsku), 1872 trať zatvorená kvôli rekonštrukcii na parnú trakciu
 11. decembra 1846 – sprevádzkovanie úseku po Sereď
 20. augusta 1848 – prvý parný vlak z Viedne
 1856 – prvé snahy o vybudovanie Považskej železnice
 1. mája 1873 – spustenie premávky parnej železnice na úseku Bratislava – Trnava
 2. júna 1876 – otvorenie úseku po Nové Mesto nad Váhom
 1. mája 1878 – dokončenie úseku po Trenčín
 1. novembra 1883 – sprevádzkovanie úseku do Žiliny 
 19051912 – postupné zdvojkoľajnenie trate od Leopoldova po Žilinu
 1940 – 1941 – postupné zdvojkoľajnenie trate od Leopoldova po Bratislavu
 2. októbra 1960 – zahájená elektrická prevádzka medzi Žilinou a Púchovom
 2. februára 1988 – zahájená elektrická prevádzka medzi Bratislavou a Púchovom (do Leopoldova už v roku 1985)

 Trakcia 
Zaujímavosťou trate je dvojaká trakcia:
 na úseku Bratislava – Žilina predmestie (mimo stanice Žilina predmestie) je napájacia sústava ~25 kV 50 Hz (AC – striedavý prúd)
 na úseku Žilina predmestie (vrátane stanice Žilina predmestie) – Žilina je napájacia sústava =3 kV (DC – jednosmerný prúd)
Styk napájacích sústav bol od februára 1988 do júla 2015 pri železničnej zastávke Dolné Kočkovce, 2,1 km južne od Púchova smerom na Bratislavu. Tento stav zanikol rekonštrukciou trate. 

Neskôr sa styk sústav presunul do obvodu železničnej stanice Púchov. Stanica Púchov bola „prepnutá“ na striedavý prúd k 1. augustu 2015. Vznikli tak dva styčné body napájacích sústav: v smere na Horní Lideč na západe a v smere na Žilinu na severe stanice. Rušne striedavej trakcie tak mohli z Bratislavy zachádzať až do Púchova, zároveň sa však skomplikovala prevádzka vlakov v smere (Praha) – Horní Lídeč – Púchov – Žilina, či týmto smerom idúcich nákladných vlakov medzi Českom a Slovenskom. 

Nadväzujúci úsek v smere do Žiliny mal byť, podľa plánov ŽSR, prepnutý po dokončení rekonštrukcie uzla Žilina. V roku 2024 sa však pristúpilo k ďalšej čiastkovej konverzii napájacej sústavy, a to medzi stanicami Púchov a Bytča (na juhozápad od stanice). Konverzia napájacej sústavy prebehla v dňoch 19. – 26. júna 2024. Ďalšia čiastková konverzia, zahrňujúca približne pätnásťkilometrový úsek medzi Bytčou a stanicou Žilina predmestie (predtým nazvanou Žilina zriaďovacia stanica) prebehla v dňoch 29. marca – 7. apríla 2025.  

Konverzia zvyšného krátkeho úseku trate v rámci uzla Žilina by mala prebehnúť niekedy v rokoch 2026 až 2027. Po ukončení rekonštrukcie budú všetky úseky trate Bratislava – Žilina elektrifikované striedavou sústavou 25 kV 50 Hz.

 Stanice na trati  
 Bratislava hlavná stanica – križovatka s traťou 100, 110, 130, 132 a 607
 Bratislava-Vinohrady
 Bratislava-Rača – križovatka s traťou 602
 Svätý Jur
 Pezinok zastávka
 Pezinok
 Malé Tŕnie (1938 – 2005)
 Šenkvice
 Báhoň 
 Cífer 
 Trnava – križovatka s traťou 116 a 133
 Brestovany
 Leopoldov – križovatka s traťou 133 a 141
 Piešťany
 Horná Streda
 Brunovce
 Považany
 Nové Mesto nad Váhom – križovatka s traťou 121
 Trenčianske Bohuslavice
 Melčice
 Kostolná-Zariečie Trenčín-Zlatovce
 Trenčín – križovatka s traťou 143
 Trenčín-Opatová
 Trenčianska Teplá – križovatka s traťou 122, 123 a 124
 Dubnica nad Váhom
 Ilava
 Košeca
 Ladce
 Beluša
 Dolné Kočkovce
 Púchov – križovatka s traťou 125
 Nosice
 Považská Bystrica
 Považská Teplá
 Plevník-Drienové
 Predmier
 Bytča
 Dolný Hričov
 Horný Hričov
 Žilina predmestie – na západ od stanice  styk sústav ~25 kV a =3 kV
 Žilina – križovatka s traťou 126, 127 a 180

 Modernizácia trate 

Prehľad modernizácie úsekov

 úsek dĺžka začiatok výstavby uvedeniedo prevádzky Bratislava Rača – Trnava Bratislava Rača – Šenkvice (mimo staníc) 13,4 km marec 2002 september 2006  Šenkvice – Cífer a stanice v úseku Rača – Trnava 22,4 km júl 2004 september 2008  Cífer – Trnava (mimo staníc) 5,8 km marec 2000 jún 2001 Trnava – Nové Mesto nad Váhom  Trnava (mimo) – Piešťany (mimo) 33 km október 2004 marec 2008  Piešťany (vrátane) – Nové Mesto nad Váhom (vrátane) 20 km marec 2006 marec 2009 Nové Mesto nad Váhom – Púchov  Nové Mesto nad Váhom (mimo) – Trenčianske Bohuslavice (mimo) 4,5 km september 2009 máj 2013  Trenčianske Bohuslavice (vrátane) – Zlatovce (mimo) 12,9 km september 2009 máj 2013  Zlatovce (vrátane) – Trenčianska Teplá (mimo) 12,2 km október 2012 december 2017  Trenčianska Teplá (vrátane) – Ilava (mimo) 11,4 km november 2009 júl 2014  Ilava (vrátane) – Beluša (mimo) 12,2 km november 2009 júl 2014  Beluša (vrátane) – Púchov (vrátane) 9,7 km júl 2012 november 2015 Púchov – Žilina  Púchov (mimo) – Považská Teplá (vrátane) 15,8 kmseptember 2016december 2021Považská Teplá (mimo) – Žilina (mimo) 22,7 km január 2014 február 2018  Uzol Žilina (Zriaďovacia stanica Žilina - ŽST Žilina)  2,4 km máj 2021 Q1 2026 

 Podrobnosti modernizácie 
Náklady na modernizáciu trate medzi Bratislavou a Žilinou sú približne dve miliardy eur.

 RačaŠenkvice 
Úsek bol dokončený v roku 2006 a cena na jeden kilometer bola 4 milióny eur.

 ZlatovceTrenčianska Teplá 
Začiatok stavebných prác v Trenčíne začal s niekoľkoročným sklzom kvôli prieťahom vo verejnom obstarávaní až vo februári 2013. Kvôli stavbe nového železničného mosta boli asanované rodinné domy v Orechovom. Výstavba mosta trvala tri roky, v meste postavili tiež podchody a podjazdy, premiestnili ulicu Mládežnícku a inžinierske siete.  Úsek je jeden z najdrahších, nakoľko náklady na 1 km trate presiahli 20 mil. eur.

Modernizácia traťového úseku Zlatovce – Trenčianska Teplá (12 km) mala byť pôvodne hotová vo februári 2016, no práce boli ukončené až v októbri 2017. Prvý vlak po novom železničnom moste cez Váh prešiel v máji 2017.

 Trenčianska TepláBeluša 
V júli 2013 Európska komisia oznámila investíciu 196,5 milióna € z Kohézneho fondu na tento 20,4 km úsek. Celkové náklady boli 392,3 mil. €, projekt bol implementovaný do mája 2015. 

 Púchov (mimo)Považská Teplá 
V jeseni 2016 sa začala najnáročnejšia železničná stavba v histórii ŽSR, ktorou bola prestavba posledného traťového úseku medzi Bratislavou a Žilinou. Do decembra 2021 združenie Nimnica (s členmi Doprastav a.s., TSS Grade a.s., Subterra a.s., Elektrizace železnic Praha a.s.) postavilo za 369,4 mil. € bez DPH z veľkej časti novú trať, ktorá nahradila staršiu, už nevyhovujúcu. Na rozdiel od súčasnej trate, ktorá v oblasti zväčša kopírovala brehy Nosickej priehrady, nová trať za účelom dosiahnutia maximálnej rýchlosti 160 km/h vedie zväčša po umelých stavbách.

Úsek tak má 6 nových mostov a nadjazdov, 4 podchody pre chodcov a 11 priepustov. Štyri priecestia boli zrušené. Úsek bol hotový v decembri 2021. Bola to dovtedy najväčšia zákazka ŽSR a táto modernizácia znížila cestovný čas z Bratislavy do Považskej Bystrice o cca 4 minúty.

Za Železničnou stanicou Púchov sa trať odklonila vľavo, mostom dĺžky 379 m preklenuje Nosický kanál a ďalej pokračuje po ostrove medzi kanálom a Váhom. Ďalej prekonáva mostom rieku Váh a cestu II/507 a tunelom Diel s dĺžkou 1081,7 m rovnomenný vrch. Ďalší most, dlhý 653 m, prechádza ponad Nosickú priehradu a nasleduje Tunel Milochov (1 861 m), za ktorým sa trať dostáva do pôvodnej polohy. Bez zmeny polohy zostala aj železničná stanica Považská Bystrica, zásadnou rekonštrukciou prešlo celé koľajisko. Celkovo sa medzi Púchovom a Považskou Bystricou trať skrátila o 2,7 km. V úseku Považská Bystrica – Považská Teplá sa trať kvôli zväčšeniu smerových oblúkov dostala bližšie k rieke Váh, v dôsledku čoho bolo potrebné vybudovať viaceré oporné múry.

Na riadenie železničnej premávky bolo použité nové staničné zabezpečovacie zariadenie 3. kategórie na princípe elektronického stavadla s väzbou na vlakový zabezpečovač (ETCS). Pribudlo tiež nové traťové zabezpečovacie zariadenie so systémom automatických hradiel s nadstavbou na kontrolu rýchlostí. Súčasťou stavby bolo aj vybudovanie novej telekomunikačnej techniky a nových systémov prenosu dát mobilnej rádiovej siete, čo umožňuje priame rádiové spojenie dispečera s pohybujúcimi sa vlakmi. Celý úsek realizovanej stavby sa tak ovláda z riadiaceho centra v Púchove.

Na nový úsek z Púchova cez Tunel Diel a most cez Nosickú priehradu bola vlaková doprava presunutá 17. septembra 2020. K tomuto dátumu tak zanikla zastávka Milochov a vznikla nová zastávka Nosice. Tunel Milochov bol prerazený 8. septembra 2020.

Úsek je najdrahším na Slovensku v prepočte na kilometer trate, nakoľko vychádza na takmer 23 miliónov eur. Cena koncom roka 2020 stúpla na 378,6 milióna eur (bez DPH), čím sa vyčerpala aj 10% finančná rezerva, obvyklá pri podobných projektoch. Hlavným dôvodom zdraženia bola výstavba dvoch tunelov na úseku, čo vysvetlila hovorkyňa ŽSR Ria Feik Achbergerová: „Najvýznamnejšie príčiny súviseli s geologickými diskontinuitami horninového prostredia v rámci budovania tunelových objektov – tunela Diel a tunela Milochov, ktoré si vyžiadali operatívne riešenia tak, aby boli/mohli byť stavebné objekty prevádzkované a užívané, predovšetkým s ohľadom na ich kvalitatívne a bezpečnostné parametre.“ Ján Snopko, autorský a geotechnický dozor náročnosť stavby opísal takto: „Okrem novonavrhovaných inžinierskych konštrukcií, ako sú tunely, mosty, nová zastávka Nimnica, je súčasťou ceny aj rekonštrukcia stanice Považská Bystrica a Považská Teplá, ktorá musí byť uskutočnená bez obmedzenia železničnej dopravy.“

Tunel Milochov bol pre jednokoľajnú prevádzku sprevádzkovaný v decembri 2021, obojsmerne bol sprístupnený v máji 2022. 10. januára 2022 začala rekonštrukcia 2. koľaje medzi estakádou a Považskou Bystricou a „zároveň sa realizoval oporný múr, trakčné vedenie a zabezpečovacie zariadenie. Tým sa ukončila realizácia celej stavby.” Bývalým telesom trate vedie nová cesta.

 Považská Teplá (mimo)Žilina (mimo) 
V roku 2014 začala modernizácia trate v traťovom úseku Považská Teplá – Žilina, zriaďovacia stanica. Úsek Považská Teplá – Žilina je dlhý 22 702 m (z toho 4 100 m je vedených v novej polohe) a obsahuje 50 613 m nových koľají, 44 kusov výhybiek, 5 nových podchodov pre cestujúcich a verejnosť, 7 nových mostov a 13 113 m protihlukových stien. V rámci vyvolaných investícií bolo postavených tiež 5 cestných nadjazdov. Po rekonštrukcií sa zvýšila maximálna rýchlosť na 120160 km/h pre konvenčné vlaky, vlaky s naklápacími súpravami môžu jazdiť vďaka európskemu vlakovému zabezpečovaču (ETCS) aj vyššími rýchlosťami. V úseku bolo tiež inštalované nové trakčné vedenie, zabezpečovacie zariadenie a oznamovacie zariadenie. Stavbu realizovalo združenie TEBS (TSS Grade a.s., Elektrizace železníc Praha a.s., Bogl & Krýsl k.s. a Swietelsky Slovakia s.r.o.). Celkové investície do tohto úseku predstavujú 127,8 mil €. Stavba bola dokončená vo februári 2018.

 Uzol Žilina 
Modernizácia uzla Žilina je druhá najväčšia verejná investícia ŽSR. Predpokladaná suma je 353,75 mil eur a stavbu realizuje konzorcium firiem Strabag, Eurovia, Subterra a AŽD. Po potvrdení súťaže Úradom pre verejné obstarávanie sa v roku 2021 začala modernizácia, ktorá by mala trvať do roku 2026. Financovaná je z eurofondov a zavŕši modernizáciu celej trate BratislavaŽilina.

 Galéria 

 Poznámky 

 Referencie 


 Pozri aj 
 Zoznam železničných tratí na Slovensku
 Dejiny železníc na Slovensku
 Železničný uzol Bratislava

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Video z trate
 ŽSR cestovné poriadky podľa trate

 Zdroj 
 História trate 
 www.vlaky.net

Bratislava – Žilina
Kategória:Železnica v Bratislave
Kategória:Doprava v okrese Pezinok
Kategória:Doprava v okrese Trnava
Kategória:Doprava v okrese Hlohovec
Kategória:Doprava v okrese Piešťany
Kategória:Doprava v okrese Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Doprava v okrese Trenčín
Kategória:Doprava v okrese Ilava
Kategória:Doprava v okrese Púchov
Kategória:Doprava v okrese Považská Bystrica
Kategória:Doprava v okrese Bytča
Kategória:Doprava v okrese Žilina