Vápeč

Vápeč (Strážovské vrchy – Trenčianske Teplice. Turistická mapa. 1 : 50 000. Harmanec: VKÚ, a. s., 2001.) je vrch Strážovských vrchov. Leží nad obcou Horná Poruba, približne  juhovýchodne od Ilavy. Jeho vrchol a blízke okolie tvoria rovnomennú národnú prírodnú rezerváciu vyhlásenú v roku 1993 na výmere .

 Poloha 
Nachádza sa v strednej časti pohoria, v geomorfologickom podcelku Zliechovská hornatina a časti Strážov. Vrchol leží v Trenčianskom kraji, v okrese Ilava a zasahuje na katastrálne územia obcí Horná Poruba a Košecké Podhradie (osada Kopec). Je súčasťou mohutného masívu Suchej hory a leží na jeho západnom okraji.

 Opis 
Vápeč tvorí nezameniteľnú siluetu, vypínajúcu sa nad Porubskou brázdou. Atraktívny cieľ turistov je sedlom spojený so susednou, juhovýchodne situovanou Suchou horou (), južne leží Homôľka (), západne vrch Hoľazne (), severne Mačičie () a východným smerom Čierny vrch () a Hrubá Zliezajňa (). Vrch patrí do povodia Váhu; východné a severné svahy odvodňuje Podhradský potok, západné a južné jeho prítok, Porubský potok. Najbližšími sídlami sú na západnom úpätí položená Horná Poruba a severovýchodne ležiaca osada Kopec, čoby miestna časť obce Košecké Podhradie. Juhozápadne sa nachádza Dolná Poruba a juhovýchodne sú lazy Valaskej Belej. Sedlom Palúch pod vrcholom prechádza trasa Cesty hrdinov SNP.

 Geológia 
Vápeč vytvára morfologicky dominantná príkrovová troska hronika. Na svahoch je budovaný hlavne vrchnotriasovými (tzv. hlavnými) dolomitmiMaheľ, M., (Editor), 1982, Geologická mapa Strážovských vrchov 1 : 50 000.  Geologický ústav Dionýza Štúra, Bratislava.. Vrchol tvoria wettersteinské vápence.

 Flóra 
Územie predstavuje výraznú vápencovo-dolomitovú bralnatú dominantu Strážovských vrchov s druhovo pestrou flórou a faunou teplomilného až horského charakteru. Celkový charakter lesnej a nelesnej vegetácie je submontánny. Prevládajú lesné spoločenstvá vápencových bučín, v menšej miere sa vyskytujú bukové kvetnaté lesy. Na svahoch vrcholovej a podvrcholovej časti Vápeča sa nachádzajú trávnato-bylinné spoločenstvá, v ktorých majú prevahu druhy teplomilné, podiel horských druhov je menší, sústredený do chladnejších polôh.

 Výhľady 
Nesúvislý porast vrcholovej časti s rozsiahlou skalnatou časťou, poloha vrchu a nadmorská výška umožňuje zaujímavé výhľady. Veľmi dobre sú pozorovateľné okolité vrchy pohoria, no pri vhodných podmienkach vidieť Považský Inovec, Biele Karpaty, Javorníky, Súľovské vrchy, časť Malej a Veľkej Fatry, pohorie Vtáčnik, Pohronský Inovec a Tribeč.

 Prístup 
 po  červeno značenej magistrále (Cesta hrdinov SNP) cez sedlo Palúch:
 zo západného smeru z Omšenskej Baby cez Hornú Porubu
 od východu zo Zliechova
 po  značke z Ilavy
 po  značke:
 zo západu z Prejty cez Hornú Porubu
 z južného smeru zo sedla pod Homôľkou

 Referencie 

 Pozri aj 
 Vápeč (národná prírodná rezervácia)
 Strážov (geomorfologická časť) – geomorfologická časť
 Zliechovská hornatina – geomorfologický podcelok
 Zoznam vrcholov v Strážovských vrchoch

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Poloha na turistickej mape

Kategória:Vrchy v Strážovských vrchoch
Kategória:Vrchy pod 1000 metrov na Slovensku
Kategória:Vrchy v okrese Ilava
Kategória:Horná Poruba
Kategória:Košecké Podhradie