Stolica arcibiskupských predialistov vo Vrábľoch

Stolica arcibiskupských predialistov vo Vrábľoch () bola jednou „vojenskou“ stolicou Ostrihomského arcibiskupstva, ktorá existovala do roku 1855 mimo župného rozdelenia. V týchto stoliciach žili cirkevní šľachtici tzv. predialisti. Ich obce a majetky ležali hlavne na území Nitrianskej a Tekovskej župy. Na čele stál palatín, ktorý bol aj kráľovský šľachtic, väčšinou aristokratického pôvodu.

 Dediny / osady predialistov 
V urbári Ostrihomského arcibiskupstva sa v roku 1553 objavujú nasledujúce obce Nitrianskej stolice, v ktorých žili predialisti: Malý Kýr (dnes súčasť Veľkého Kýru), Malý Cetín, Paňa, Neverice, Dyčka (dnes súčasť Vrábľov). Všetci podliehali stolici arcibiskupských predialistov vo Vrábľoch.
V Tekovskej stolici to boli nasledovné obce: Horný Ohaj (dnes súčasť Vrábľov), Keť, Jur nad Hronom, Rybník, Chotín, Malé Šarovce, Turá, Martovce, Veľké Ludince, Tekovské Lužany, Nesvady, Kukučínov, Svodín, Pohranice, Tvrdošovce, Telince, Dvory nad Žitavou, Zbehy a Žitavce.
V Komárňanskej stolici to bol Imeľ a Žitavská Tôň. V Hontianskej stolici to bola Hontianska Vrbica. V Novohradskej stolici to bola obec Bernecebaráti, Érsekvadkert (dnes obce v Maďarsku).

 Zoznam palatínov stolice predialistov vo Vrábľoch 
Na čele predialistov stál ostrihomský arcibiskup, na majetkoch ktorého žili a pôsobili predialisti. Pod arcibiskupom bol palatín, toho si menoval sám arcibiskup. Palatín niekedy zastával aj funkciu hlavného župana, inokedy bola táto funkcia samostatná a obsadzovali ju voľbou. Prvým výkonným úradníkom stolice bol podžupan. Kongregáciám predsedal arcibiskupský palatín. Zaujímavosťou je, že palatínom stolice predialistov nikdy nebol zeman – predialista, ale bol to človek, ktorý pochádzal z vysokej šľachty, samozrejme vždy bol verný arcibiskupovi.

 1337: Tomáš
 1482: Blažej Pyspeky
 1540: Jozef Ghici
 1566: Michal de Verebel
 1587: Štefan Zelemery
 1651: Gašpar Hölgy
 16981699: Gabriel Palugyay
 1711: Ján František Péterfi
 1730: Ladislav Kazy
 1745: Anton Paluska 
 17501774: Ján Tolvay
 17771781: František Tolvay
 18101831 : Štefan Boronkay
 18371844 (1840) ?: Ján Boronkay
 1843: Ľudovít Gaál
 18441850: Ignác Očkai

 Literatúra 
 Matej Bel: Notitia Hungariae nova II/284, IV/283  (1735-42)
 Bárdossy János 1792: Animadversiones historico-critico-diplomaticae in opus de insurrectione nobilium auctore Iosepho Keresztury agente aulico Vindobonae 1790 vulgatum. Budae, 56-57.
 Vályi András 1796: Magyar Országnak leírása. Buda. (3. kötet – Verebélyi szék)
 Corpus Iuris Hungarici 1822
 Fejér, Georgius 1829-1844: Codex diplomaticus Hungariae.
 Knauz Nándor 1874: Monumenta ecclesiae Strigoniensis.
 Wenzel Gusztáv 1874: A magyar magánjog rendszere I.
 Ozorai József 1887: Az egyházi vagy praediális nemesek és birtokuk. Esztergom.
 Dedek Crescens Lajos 1898: Nyitravármegye története, in: Borovszky Samu: Magyarország vármegyéi és városai, Nyitra vármegye. (III. Közigazgatási és közgazdasági viszonyok – Járások).
 Karel Kadlec 1902: Verbőczyho Tripartitum a soukromné právo uherské i chorvatské šlechty v. něm obsažené. Praha.
 Reiszig Ede 1903: Bars vármegye története, in: Borovszky Samu: Magyarország vármegyéi és városai, Bars vármegye. (II. A mohácsi vésztől a szatmári békéig – 2. A vármegyei önkormányzat kifejlődese a mohácsi vész után – A verebélyi szék és III. A szatmári békétől az újkori államalakulásig – 1. A vármegyei élet a XVIII. században – A verebélyi szék c. fejezetek)
 1929 Magyarország egyháztörténete főbb vonásaiban 970-től 1900-ig. Veszprém, I, 86-87.
 Székely Ottokár 1935: Az egyházi nemesség, A Gróf Klebelsberg Kunó Magyar Történetkutató Intézet Évkönyve V, 28-52.
 Ethey Gyula 1936: A verebélyi érseki nemesi szék. In: A Zoborvidék múltjából. Nyitra, 50-53.
 Ethey Gyula 1941-1942: A verebélyi érseki nemesi szék, Magyar Családtörténeti Szemle.
 Holub József 1947: Az egyházi nemesek jogállása a középkorban. Regnum 6 1944-46, 182-204.
 Štefan Luby 1946: Dejiny súkromného práva na Slovensku, 171-172 (reprint 2002).
 Gergelyi, Otmar 1957: Predialisti. Bojnice (kézirat).
 Reško, A. – Vrábelská, Z. 2014: Ímely.
 Marsina, R. – Kušík, M. 1959: Urbáre feudálnych panstiev na Slovensku I. Bratislava, 278-408 (Súpis príjmov Ostrihomského Arcibiskupstva).
 Šarluška, Vojtech 1965: Stolica arcibiskupských predialistov vo Vrábľoch a Jure nad Hronom (1555–1846). Kézirat.
 Tóth Róbert 1982: Komáromy András feljegyzései a vármegyei levéltárak helyzetéről – 19141916: Föglein Antal kései másolataiban és kiegészítéseivel, Levéltári Szemle 32, 391–414.
 Oslanský, František 1986: Predialisti ostrihomského arcibiskupstva na Slovensku do začiatku 16. storočia, Historický časopis 34/4, 487-508.
 Trubíni, J. 1994: Vráble. Trnava, 51-56.
 1994 Korai magyar történeti lexikon (9–14. század). Budapest.
 Oslanský, František 1997: Arcibiskupská šľachta v stredoveku. Nedeľná Pravda 49/1997.
 Kocsis Aranka 1997: A vajkai szék nemesei. Pozsony.
 2001 Garamszentgyörgy a nemesi szék egykori székhelye. Bratislava
 Presinszky Lajos 2002: Mit hagytak ránk a századok? Fejezetek Nagycétény történelméből. Somorja, 118-122.
 Oslanský, František 2003: K vývoju šľachty Ostrihomskej arcidiecézy, Genealogicko-heraldický hlas 2, 3-8.
 Oslanský, František 2003: Z počiatkov a rozšírenia cirkevnej šľachty na území Ostrihomskej arcidiecézy, in: Šimončič, J. (Ed.): Studia Historica Tyrnaviensis 3, 97-104.
 Lopatková, Zuzana 2010: Majetkové postavenie a každodenný život predialistov v novoveku (na príklade zemianskej rodiny Ižoldovcov z Rybníka), in: Zemianstvo na Slovensku v novoveku I, 362-374.
 Neumann Tibor: "Egytelkes nemes" – Egy középkori fogalom magyarázatához. Történelmi Szemle 2012/2. szlovákul Forum Historiae 2010 

Kategória:Vráble
Kategória:Administratívne členenie Uhorska
Kategória:Ostrihomské arcibiskupstvo