Čerešňa vtáčia

Čerešňa vtáčia (iné názvy pozri nižšie; , synonymá: Prunus avium, Cerasus dulcis, Cerasophora dulcis, Prunus cerasus avium ) je strom z čeľade ružovité (Rosaceae), zaraďovaný do rodu slivka (Prunus) alebo do rodu čerešňa (Cerasus). Plod sa nazýva čerešňa.

 Slovenské názvy 
Slovenské názvy sú: čerešňa vtáčia, (najmä ako opak čerešne višňovej, teda višne) čerešňa, čerešňa obyčajnáGOGOLÁKOVÁ, A.,LORENCOVÁ, J. VYUŽITIE ARANŽÉRSKYCH PRÁC A DEKORÁCIÍ VO VÝCHOVNO-VZDELÁVACOM PROCESE NA ZÁKLADNÝCH ŠKOLÁCH. In: Zborník vedeckých prác doktorandov a mladých vedeckých pracovníkov “Mladí vedci 2010“  , čerešňa planá, čerešňa planá vtáčia (Poznámka: Pri tomto názve asi druh Prunus avium zahŕňa aj višňu - porovnaj Václav Machek: Korespondence I-II. Eds. Vít Boček and Petr Malčík. Praha: Nakladatelství Lidové noviny 2011. S. 116); historické názvy sú čerešňa vtačiačerešňa. In:  a u Gustáva Reussa slivoň Třešeň a sladká čerešňaREUSS: Května Slovenska čili opis včech jevnosnubných na Slovensku. 1853. S. 131.

Systematika 
čerešňa vtáčia:
čerešňa vtáčia pravá (ľudovo: vtáčnica, vrabčiarka; Cerasus avium subsp. [alebo var.] avium, synonymá: Cerasus avium subsp. [alebo var.] silvestris, Prunus avium v užšom zmysle) 
čerešňa vtáčia srdcovková (srdcovka; Cerasus avium subsp. [alebo var.] juliana)
čerešňa vtáčia chrupková (chrupka; Cerasus avium subsp. [alebo var.] duracina)
polochrupka (Cerasus avium subsp. [alebo var.] duracina x juliana)

Čerešňa vtáčia pravá je divý taxón, ostatné tri sú pestované taxóny.BARANEC et al. Systematická botanika, 2001, S. 96

 Charakteristika 
Čerešňa vtáčia je vysoká od 10 do 30 m. Má priamy kmeň a veľkú vajcovitú až pyramidálnu korunu. Borka svetlohnedá alebo
červenohnedá. 

Listové stopky sú okolo 4 cm dlhé, holé alebo riedko chlpaté. Listové čepele sú okolo 10 cm dlhé a okolo 6 cm široké, vajcovité, podlhovasto obrátene vajcovité alebo elipsovité, na báze krátko klinovité alebo zaokrúhlené, na vrchole s dlhou špickou; okraje sú 
nepravidelne žliazkato pílkovité alebo dvojito žliazkato pílkovité, na líci sú nelesklé.  

Kvety majú asi 2,7 cm v priemere a je ich 2 - 6 v približne sediacom okolíku. Kvetné stopky sú  okolo 4 cm dlhé, holé. Hypantium je krčiažkovité, holé, kališné zuby sú vajcovité, tupé, celistvookrajové, naspäf zahnuté, korunné lupienky sú okolo 12 mm dlhé, biele alebo ružové, okrúhlasto vajcovité s krátkym nechtíkom, vpredu plytko vykrojené.

Plod 
Plod je guľovitá kôstkovica. Má priemer 5 — 15 mm. Je žltkastý, svetlo- alebo tmavočervený až čierny. Dužina je tvrdá alebo mäkká, šťavnatá, sladká či horkastá. Okolo 0,7 cm dlhé kôstky sú jednosemenné, vajcovité, vajcovitoelipsoidné alebo až guľovité a sú hladké. 

Plod má vysoký obsah vody. Dozrieva v našich podmienkach od mája do júla a sú významným zdrojom minerálov (horčík, železo, jód, fosfor, zinok, vápnik, draslík a kremík) a vitamínov (A, B, C, E a P). 

 Galéria

Referencie

 Iné projekty 

Kategória:Ružovité
Kategória:Ovocné stromy
Kategória:Listnaté stromy
Kategória:Kôstkovice