Mliečna cesta (svietiaci pás)

Mliečna cesta je nepravidelný (v jednej časti dvojitý) pás, ktorý jasne svieti a prechádza severnou aj južnou oblohou po najväčšej kružnici so sklonom 62° k svetovému rovníku. Tvorený je rozsiahlymi mrakmi hviezd (hustota hviezd v Mliečnej ceste je oveľa vyššia ako v ostatných častiach oblohy) a veľkým množstvom svietiacich a tmavých mrakov medzihviezdnej hmoty. Mliečna cesta je časť Galaxieje fakticky priemetom najbližších častí špirálových ramien Galaxie na oblohu; jej priebeh oblohou určuje súčasne aj orientáciu základnej roviny Galaxie.

Spomínané tmavé mraky pohlcujú svetlo hviezd za nimi a tvoria tmavý stredový pás Mliečnej cesty, ktorý ju rozdeľuje na dve ramená (tzv. Tmavá trhlina). 

Na severnej oblohe pás postupne pokračuje cez tieto súhvezdia (výpočet súhvezdí nie je celkom úplný): Blíženci (okrajovo)Orión (okrajovo)Býk (okrajovo)PovozníkPerzeus (tu je Mliečna cesta najužšia)Kasiopeja (tu sa najviac približuje k severnému svetovému pólu)Cefeus (okrajovo)Labuť. Tu sa delí na dve ramená:
jasnejšie rameno ide takto: OrolŠtít (to už je južná obloha)StrelecŠkorpión  
menej jasné rameno ide takto: Lýra (okrajovo)HadHadonos (to už je južná obloha)ŠkorpiónVlk
V súhvezdí Kentaur sa ramená opäť spájajú. Odtiaľ Mliečna cesta pokračuje takto: Južný krížKýlPlachtyKormaJednorožecBlíženci (pozri vyššie).

 Pozorovanie 
V zemepisných šírkach Slovenska je Mliečna cesta najlepšie viditeľná v lete, pretože vtedy odkrýva pohľad na najhustejšie oblasti Galaxie. Slabšie viditeľná je v jeseni a v zime a prakticky vôbec ju nevidieť na jar. Pozorovanie Mliečnej cesty vyžaduje stanovisko ďaleko od mestského osvetlenia a noc, počas ktorej nie je Mesiac v splne alebo okolí splnu. 

Kategória:Galaxia Mliečna cesta