Turkménčina

Turkménčina (latinka: türkmençe, türkmen tili, cyrilika: түркменче, түркмен дили, arabské písmo: تورکمن ﺗﻴﻠی ,تورکمنچه) je turkický jazyk a úradný jazyk Turkménska. Hovorí ním asi 3 000 000 ľudí v Turkménsku, 380 000 v Afganistane a 500 000 v Iráne.

 Písmo 
Turkménčina sa do roku 1928 písala upravenou verziou perzsko-arabského písma. Upravenou latinkou sa písala od roku 1928 do roku 1940, kedy bola z politických dôvodov povinne zavedená cyrilika pre všetky jazyky na území bývalého Sovietskeho zväzu (cieľom vládcov Sovietskeho zväzu bolo čo najviac obmedziť kontakty medzi turkickými národmi žijúcimi v južných republikách s tými, ktoré žili za hranicami ZSSR a zároveň tak obmedziť vplyv islamu v týchto republikách). Po nezávislosti Turkménska v roku 1991 sa začala opäť používať latinka. Pôvodne boli zavedené nezvyčajné znaky ako napríklad symbol pre libru, dolár, jen a cent, neskôr však tieto špeciálne znaky boli nahradené štandardnými písmenami používanými v latinke. Turkménci v Iráne a Afganistane dodnes používajú pôvodné perzsko-arabské písmo.

Súčasná latinkaCyrilikaFonetikaLatinka 1993Latinka 1992-1993Latinka 1927-1940A aА а[a]A aA aA aB bБ б[b]B bB bB bÇ çЧ ч[ʧ]Ç çC cC cD dД д[d]D dD dD dE eЕ е[je], [e]E eE eE eÄ äӘ ә[æ]Ä äEa eaӘ әF fФ ф[ɸ]F fF fF fG gГ г[g~ʁ]G gG gG gH hХ х[h~x]H hH hH/X h/xI iИ и[i]I iI iI iJ jҖ җ[ʤ]J jJ jÇ çŽ žЖ ж[ʒ]£ ɾJh jhƵ ƶK kК к[k~q]K kK kK/Q k/qL lЛ л[l]L lL lL lM mМ м[m]M mM mM mN nН н[n]N nN nN nŇ ňҢ ң[ŋ]Ñ ñNg ngŊ ŋO oО о[o]O oO oO oÖ öӨ ө[ø]Ö öQ qӨ өP pП п[p]P pP pP pR rР р[r]R rR rR rS sС с[θ]S sS sS sŞ şШ ш[ʃ]$ ¢Sh shŞ şT tТ т[t]T tT tT tU uУ у[u]U uU uU uÜ üҮ ү[y]Ü üV vY yW wВ в[β]W wW wV vY yЫ ы[ɯ]Y yX x -Ý ýЙ й[j]Ұ ÿY yJ jZ zЗ з[ð]Z zZ zZ z

 Fonetika 
 ç sa číta [č]
 ä = [æ]
 ž = [ž]
 j = [dž]
 ň = nosové n (ako v slove banka)
 ö = [ə], resp. [ö]
 ş = [š]
 ü ako [ü]
 w ako [v]
 ý ako [j]

Turkménčina dodržiava vokálovú harmóniu ako napr. maďarčina. Rozlišujú sa predné samohlásky (ä, e, i, ö, ü) a zadné samohlásky (a, y, o, u):
 Pôvodné turkménske slová obsahujú samohlásky patriace len do 1 z týchto 2 skupín, napr.: kädi (len predné samohlásky) alebo köwüş (len zasné samohlásky).
 V prevzatých slovách (hlavne ruského a perzského pôvodu) sa vokálová harmónia vytráca: kitap (kniha), dükan (obchod), serdar (vodce). Napriek tomu sa ale nevytráca úplne ani v týchto prípadoch, pretože podoba sufixov týchto slov sa riadi podľa toho, či posledná samohláska daného slova je predná alebo zadná.

 Gramatika 

Turkménčina má 6 pádov:

 nominatív
 genitív (tiež posesív – privlastňovací pád)
 datív
 akuzatív
 ablatív (pád určujúci čas alebo miesto)
 inštrumentál

 Politika 
V roku 2002 boli z politických dôvodov premenované turkménske názvy mesiacov a dní v týždni podľa knihy Ruhnama napísanej Saparmuratom Nijazovom. Napr. január bol premenovaný na Türkmenbaşy (v preklade "otec všetkých Turkménov" - prezývka Saparmurata Niyazova. Marec bol premenovaný na Gurbansoltan podľa mena Niyazovej matky (Gurbansoltan Eje) a september na Ruhnama (názov Niyazovej knihy "Ruhnama", ktorú prezentoval ako duchovný sprievodca všetkých Turkménov). V júli 2008, po Niyazovej smrti, bolo toto rozhodnutie vrátené späť.

 Slovná zásoba 

 slovensky  turkménskyáno  hawanie  ýokdovidenia  sag boluň, hoşdobré ráno  ertiriňiz haýyrly bolsundobré popoludnie  agşamyňyz haýyrly bolsundobrý večer  gijäňiz rahat bolsunprosím  baş üstüneďakujem  sag boluň Hovoríte po anglicky?  Siz iňlisçe gepleýärsiňizmi?Nehovorím po turkménsky  Men türkmençe geplmeýärinČo to znamená?  munuň manysy näme?

 Číslovky 

 slovensky  turkménsky0  nol 1  bir 2  iki 3  üç 4  dört 5  bäş 6  alty 7  ýedi 8  sekiz 9  dokuz 10  on   11-19  Číslovky 11-19 sa hovoria ako desať jeden, desať dva 20  ýigrimi 30  otuz 40  kyrk 50  elli 60  altmyş 70  ýetmiş 80  segsen 90  togsan 100  ýüz 1000  müň

 Farby 

 slovensky  turkménskyčierna  garamodrá  gökhnedá  goňur, melešedá  çalzelená  ýaşyloranžová  narynç, mämişiružová  gülgünfialová  benewşe, melewşečervená  gyzylbiela  akžltá  sary

 Zdroje 


Kategória:Turkménsko
Kategória:Turkické jazyky
Kategória:Oghuzské jazyky
Kategória:Jazyky v Turkménsku
Kategória:Jazyky v Sovietskom zväze