Kvaternión

↓ × →Tabuľka násobenia kvaterniónov. Prvok vľavo sa násobí prvkom hore. Platí  a  pre , .
náhľad|Cayleyho Q8 graf, ktorý ukazuje šesť cyklov násobenia základnými prvkami ,  a . (Po rozkliknutí obrázku je možné jednotlivé cykly zvýrazniť ukázaním korzorom.)

Kvaterniónykvaternión. In:  (z ) sú v matematike nekomutatívnym rozšírením poľa komplexných čísel do štyroch rozmerov. Zvyčajne sa zapisujú v podobe

kde koeficienty  sú reálne čísla a  sú základné vektory alebo základné prvky. 

Prvýkrát kvaternióny opísal William Rowan Hamilton v roku 1843. Najprv boli považované za nevhodné a umelo vykonštruované objekty, pretože porušovali komutatívny zákon, ab = ba, postupne ale našli uplatnenie tak v teoretickej fyzike, ako aj v aplikovanej matematike (hoci sa často ich použitiu možno za určitú cenu vyhnúť pomocou vektorov). V skutočnosti je medzi kvaterniónmi a štvorrozmernými vektormi principiálny rozdiel: operácia delenia je medzi dvoma kvaterniónmi definovaná, zatiaľ čo medzi dvoma vektormi táto operácia vôbec neexistuje.

 Definícia 

Zatiaľ čo komplexné čísla sú vytvorené z reálnych pridaním prvku  i spĺňajúceho i2 = −1, kvaternióny sú vytvorené pridaním prvkov i, j a k tak, že sú splnené nasledujúce vzťahy.

Každý kvaternión je lineárnou kombináciou prvkov 1, i, j a k, čo znamená, že ich možno zapísať ako a + bi + cj + dk kde a, b, c a d sú reálne čísla.

 Príklad 

Nech

Potom (pri násobení sa využívajú vzťahy uvedené vyššie)

 Základné vlastnosti 
Množina kvaterniónov sa v matematike typicky označuje písmenom  (podľa objaviteľa Hamiltona).

Kvaternióny sú asociatívna podielová algebra nad telesom reálnych čísel. Je na nich definované (pravé a ľavé) delenie a ako množina spolu so sčítanim, násobením a delením tvorí  teleso. Je nekomutatívne, jeho centrum je .

Pre kvaternión  definujme jeho konjugáciu ako . Platí, že súčin 
je nezáporné reálne číslo a je rovné nule iba pre nulový kvaternión .

Inverzný prvok ku kvaterniónu  je kvaternión  (delenie reálnym číslom  je definované po zložkách).

Norma kvaterniónu h sa definuje ako . Násobenie zachováva normu, t. j. pre kvaternióny h,q platí . Z toho vyplýva, že množina kvaterniónov normy 1 tvorí grupu. Táto množina je topologická sféra  a ako Liova grupa je izomorfná  (Jediné sféry, ktoré sú aj Liove grupy, sú  a ).

Grupa automorfizmov kvaterniónov je izomorfná s  - grupou ortogonálnych matíc typu (3,3) s jednotkovým determinantom. Prvku  pridadíme automorfizmus , kde  a  pre . Podobne grupa všetkých automorfizmov a anti-automorfizmov je izomorfná s grupou  (grupou ortogonálnych matíc typu (n,n)).

Algebra kvaterniónov je izomorfná s Cliffordovou algebrou .

 Príklady využitia 

 Rotácia v R^3 

Každý kvaternión môžeme napísať v tvare , kde  a , kde  chápeme ako vektor v . Pre ľubovoľný rýdzo imaginárny kvaternión  a ľubovoľný kvaternión  platí, že  je opeť rýdzo imaginárny (t. j. vektor) a zobrazenie  je rotácia
v . Môžeme sa obmedziť na jednotkové kvaternióny . Potom platí:

rotácia okolo osi  o uhol  je reprezentovaná kvaterniónom , kde  je jednotkový vektor v smere osi o (otáča sa v kladnom smere, ak sa pozeráme smerom k o).

Ku každej rotácii prislúchajú 2 jednotkové kvaternióny  a . To okrem iného dokazuje, že trojrozmerná sféra  je 2:1 nakrytie .

Zároveň je to najjednoduchší spôsob, ako rotáciu okolo nejakej osi v  spočítať (ak je napríklad z neznámych dôvodov nie príliš známy).

 Rotácia v R^4 

Kvaternióny môžeme prirodzene stotožniť s prvkami priestoru . Pre ľubovoľnú dvojicu jednotkových kvaterniónov  je zobrazenie  rotácia v . Každej rotácii  prislúchajú takto práve dve dvojice jednotkových kvaterniónov  a . To objasňuje štruktúru grupy : plynie z toho hneď, že .

 Platónske telesá v štvorrozmernom priestore 
Pomocou kvaterniónov možno nájsť niektoré platónske telesá v štvorrozmernom priestore. Prvým faktom, ktorý je potrebné si uvedomiť je, že žiadne platónske teleso sa nezmení, ak ho pootočíme tak, že každý vrchol prejde do vrcholu iného. Potom je potrebné si všimnúť, že ak máme štvorrozmerný vektor (a,b,c,d) a priradíme mu kvaternión , potom ak sadu takých vektorov (kvaterniónov) vynásobíme jednotkovým kvaterniónom, tak sa všetky tieto vektory iba otočia. (Sú násobené jednotkovým kvaterniónom, takže sa nezmení ich veľkosť, len smery, a to lineárne.) Potom si všimneme, že v kvaterniónoch existujú konečné grupy uzavreté voči násobeniu, ktoré majú nasledujúce členy:

všetky permutácie (±1, 0, 0, 0) (8 členov)

predchádzajúca grupa + 16 štvoríc (±½, ±½, ±½, ±½)

predchádzajúca grupa + všetky párne permutácie ½(±1, ±φ, ±1/φ, 0).

Pre každú z týchto grúp potom platí, že ak násobíme členy grupy medzi sebou, výsledkom je opäť prvok danej grupy. To ale znamená, že každá grupa predstavuje vrcholy nejakého platónskeho telesa vo štvorrozmernom priestore! To preto, že práve vtedy, keď ide o platónske teleso, je splnená vlastnosť, že pri otočení daného telesa tak, aby sa vrchol dostal do vrcholu (čomu práve násobenie jednotkovými kvaterniónmi z danej grupy zodpovedá), zostane teleso rovnaké.

 Referencie 

 Pozri aj 
 komplexné číslo
 hyperkomplexné číslo
 oktonión

 Iné projekty 

Kategória:Čísla
Kategória:Lineárna algebra