Mechelen

Mechelen (fr. Malines, nem. Mecheln) je belgické mesto a správne centrum jedného z obvodov provincie Antverpy vo Flámskom regióne.
Obec Mechelen okrem vlastného mesta zahŕňa bývalé obce Heffen, Hombeek, Leest, Muizen a Walem a patrí k nej i osady Nekkerspoel a Battel.
S 80 176 obyvateľmi je Mechelen desiatym najväčším mestom v Belgicku.

Mechelen sa nachádza v metropolitnej oblasti známej ako flámsky diamant na pol cesty medzi Bruselom a Antverpami vo vzdialenosti asi  od oboch.
Leží na rieke Dijle, a preto býva označované ako „Dijlestad“.

V roku 1559 sa Mechelen stal sídlom arcibiskupstva a od roku 1962 zdieľa túto funkciu s Bruselom.

 Dejiny 
Archeologické nálezy, ktoré dokazujú osídlenie území medzi Bruselom, Leuvenom a Antverpami v dobe laténskej, sa koncentrujú najmä v okolí Mechelenu, kde boli pôvodne mokrade. Medzi tieto nálezy patrí  dlhá kanoe z dubového kmeňa a osada s asi piatimi drevenými domami pri Nekkerspoele.

Územie Mechelenu pri rieke Dijle bolo osídlené aj v období Galorománov, ako to dokazuje niekoľko rímskych ruín a ciest.

V 3. - 4. storočí bola oblasť za slabnúceho vplyvu Rimanov osídlená germánskymi kmeňmi. Podľa tradície oblasť v 8. storočí pokresťančil škótsky alebo írsky misionár svätý Rumold (holandsky Rombout) a pravdepodobne tu založil aj kláštor.

V roku 1303 Mechelenu udelil mestské práva brabantský vojvoda Ján II. V tom čase sa začala aj rivalita medzi Mechelenom a Antverpami.

V 15. storočí sa Mechelen dostal pod vládu burgundského vojvodstva a nastalo obdobie rozkvetu.
V roku 1473 Karol Smelý do mesta presunul niekoľko politických inštitúcii a až do Francúzskej revolúcie bol Mechelen sídlom vrchného súdu.

V neskorom stredoveku Mechelen bohatol vďaka obchodu so súknom a v prvej polovici 16. storočí za vlády Margaréty Habsburskej sa stal dokonca hlavným mestom Nizozemska (približne dnešné Holandsko, Belgicko a Luxembursko).

V druhej polovici 16. storočia prudko poklesol politický vplyv Mechelenu, pretože veľa vládnych inštitúcií bolo presunutých do Bruselu. Stratu politickej moci však vynahradil vzostup v cirkevnej hierarchii – roku 1559 sa stal Mechelen sídlom arcibiskupstva, a teda duchovným hlavným mestom Nizozemska.
V roku 1572 počas osemdesiatročnej vojny mesto vypálili a vyplienili Španieli.
Po tejto udalosti muselo byť mesto prestavané. V tomto období tu začala výroba nábytku, ktorá pretrváva dodnes.

V roku 1781 nariadil cisár Jozef II. Habsburský zbúranie mestských hradieb. Na ich mieste je dnes vnútorný cestný okruh. 

19. storočie znamenalo nástup priemyslovej revolúcie. V roku 1835 bola otvorená prvá železničná trať v Európe medzi Bruselom a Mechelenom, ktorý sa stal belgickým železničným uzlom. To viedlo k rozvoju rôznych odvetví kovospracujúceho priemyslu, okrem iného železničného strojárenstva, ktoré je v meste dodnes.

 Pamiatky 
 Katedrála svätého Rumolda (Sint-Romboutskathedraal) bola postavená v 13. - 16. storočí v štýle brabantskej gotiky. Jej veža má výšku  (hoci pôvodné plány počítali s výškou ) a je  zapísaná do zoznamu svetového dedičstva UNESCO. Má dve zvonkohry, každú so 49 zvonmi.
 V meste sa nachádza niekoľko ďalších kostolov, ako napr. Sint-Janskerk (kostol sv. Jána), Kerk van Onze-Lieve-Vrouw-over-de-Dijle, baroková bazilika Basiliek van Onze-Lieve-Vrouw-van-Hanswijk alebo Sint-Pieter en Pauluskerk (kostol sv. Petra a Pavla).
 Na námestí Grote Markt sa nachádza radnica a početné historické domy. K budove radnice patrí bývalá gotická tržnica so súknom (Lakenhal) a zvonica (Belfort) zapísaná ma zozname svetového dedičstva.
 Klein Begijnhof a Groot Begijnhof (malý a veľký dvor bekýň) boli v roku 1998 zapísané do zoznamu svetového dedičstva UNESCO.
 Palác Margaréty z Yorku, nevlastnej starej matky Karola V., má gotickú fasádu a slúži ako divadlo.
 Palác Margaréty Habsburskej, tety Karola V., bol pôvodne sídlom vrchného súdu a dnes slúži ako justičný palác. Jeho renesančné záhrady sú prístupné verejnosti.

 Významné osobnosti 
 Margaréta z Yorku (1446 - 1503), burgundská vojvodkyňa
 Margaréta Habsburská (1480 - 1530), habsburská miestodržiteľka v Nizozemsku, dcéra Maximiliána I. Habsburského, rímskeho cisára, a poručníčka Karola V.
 John Heywood (1497 - cca. 1575), anglický básnik
 Karol V. (1500 - 1558), rímsky cisár, žijúci do 17 rokov v Mechelene
 Rembert Dodoens (1517 - 1585), botanik, bylinkár a lekár
 Philippe de Monte (1521 - 1603), renesančný hudobný skladateľ
 François René Mallarmé (1755 - 1835), francúzsky politik žijúci v exile v Mechelene, kde i zomrel

 Partnerské mestá 
  Arvada, Colorado, USA
  Helmond, Holandsko
  Čcheng-tu, Čína
  Sibiu, Rumunsko
  Sucre, Bolívia

 Pozri aj 
 Zoznam belgických miest

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Oficiálna stránka mesta

 Zdroj 

Kategória:Mestá v Belgicku