Borovica

Borovica (zastarano: sosnaREUSS, G. Května Slovenska...1853. S. 392; lat. Pinus) je rod stálezelených ihličnatých stromov, poprípade kerov, z čeľade borovicovité (Pinaceae). 

Rod Pinus v staršom ponímaní 
Rod Pinus sa od 18. do začiatku 20. storočia u niektorých autorov (vrátane Linného) chápal oveľa širšie než dnes. Zahŕňal totiž celý obsah dnešnej čeľade borovicovité (Pinaceae). To znamená, že zahŕňal nielen typické borovice (ktoré sú predmetom tohto článku), ale aj jedle, smreky, smrekovce, cédre atď.Abietineae. In: Ottův slovník naučný. První díl. Praha: J. Otto, 1888. S. 60–61. (Citát: Čeleď tato čítá asi 112 druhů, jež se buďto stahují v jediný rod Pinus L. neb se rozdělují v dosti sobě příbuzné rody: Pinus, Abies, Picea, Tsuga, Pseudotsuga, Cedrus, Larix, Pseudolarix.)Pinus. In: Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 15. Leipzig 1908, S. 894 (v spojení s Koniferen. In: Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 11. Leipzig 1907, S. 376-378)LINNAEUS, C. Species plantarum. Tomus II. 1753. S. 1000-1002

 Opis 
So zhruba 110 druhmi ide o najväčší rod čeľade borovicovité. Rovnako ako ostatní zástupcovia čeľade borovicovité sa prirodzene vyskytujú výhradne na severnej pologuli (výnimkou je Pinus merkusii, ktorá na Sumatre zasahuje aj na južnú pologuľu). Areál rozšírenia rodu je veľkýː rastú od oblasti severských lesov cez mierne podnebné pásmo a subtrópy až do hôr trópov, niekde vystupujú až k hornej hranici lesa či nad ňu. Pochádza pravdepodobne zo Starého sveta, maximum druhového bohatstva dosahuje v Severnej a Strednej Amerike, ďalšou bohatou oblasťou je Východná Ázia, Indočína a oblasť Himalájí. V Európe sa vyskytuje 12 – 13 pôvodných druhov, z toho 9 – 10 dvojihlicových a 3 päťihličné. Napospol ide o silne svetlomilné, konkurenčne slabé stromy s veľmi malými nárokmi na kvalitu pôdy, ktoré sú schopné dobre znášať najrôznejšie stanoviská; mnohé plnia rolu pionierskych drevín. Niektoré severoamerické ale aj stredomorské druhy sú veľmi dobre adaptované na lesné požiare, ako dokladajú už fosílne nálezy. Medzi borovice patria aj najstaršie žijúce vyššie organizmy na Zemiː niektoré exempláre Pinus longaeva sú preukázateľne staré viac ako 4 800 rokov.

Rod sa taxonomicky delí na dva podrodyː Pinus alebo aj „tvrdé borovice“, s 2 – 3, výnimočne 5 alebo až 8 ihlicami vo zväzočku s vytrvalou pošvou, dvoma cievnymi zväzkami, prieduchmi rozloženými rovnomerne po všetkých stranách ihlice a na chrbtových šupinách šišiek s výrazným „pupkom“ (umbo), a Strobus alebo aj „mäkké“ borovice, obvykle s 3 alebo 5 ihlicami vo zväzočku s opadavou pošvou, s jedným cievnym zväzkom, prieduchy prevažne na vnútornej strane ihlice a pupkom (umbo) umiestneným na konci semennej šupiny šišky. Evolučne sa vyvinuli už v období spodnej kriedy.

Borovice patria medzi hospodársky najdôležitejšie ihličnaté dreviny. Predovšetkým poskytujú kvalitné, mäkké až stredne tvrdé, ľahko opracovateľné drevo, využiteľné k stavebným účelom aj na výrobu nábytku. Využíva sa tiež aj živica, obsahujúca množstvo aromatických terpénických látok, a to v arómaterapii a kozmetike, rovnako ako v liečivých mastiach pri reumatizme alebo artritíde; je tiež zdrojom prírodného terpentínu. Ihličia a kôra majú mnoho vitamínov a boli či stále sú v rôznych oblastiach sveta využívané pri výrobe potravín, rovnako ako jedlé semená niektorých druhov, známe ako píniové či „cédrové“ oriešky. Borovice majú veľký význam v záhradnej architektúre ako okrasné stromy a kry, obľúbené sú aj ako vianočné stromčeky. Mnohé druhy borovíc hrali značnú rolu v kultúrnom, folklórnom a spirituálnom živote ľudí, objavujú sa aj v nespočetných literárnych a výtvarných dielach a v heraldike.

 Vzhľad 
Korene majú väčšinou hlavný kolový koreň, ktorý sa vetví na mnoho postranných koreňov.

Vek borovíc býva rôzny podľa druhov, najstarší nielen medzi borovicami, ale aj medzi všetkými žijúcimi organizmami je borovica ostitá (Pinus aristata subsp. longaeva), ktorej dosiaľ žijúce exempláre sú staré takmer 5 000 rokov.

Ihlice borovíc vyrastajú z blanitej pošvy vo zväzočkoch po 2 – 5 a sú rôznej dĺžky (podľa druhu), od 2 –  (Pinus banksiana) až po  (Pinus engelmannii).

Semená sú opatrené krídlami (najčastejšie), alebo sú bezkrídle (oriešky). Klíčia väčšinou toho istého roku, pri niektorých druhoch (oriešky) však priliehajú.

Borovicové šišky rastú nepravidelne (hore aj dole).

 Systematika 
Naddruhové taxóny 

Rod sa delí podrody Pinus (tzv. tvrdé borovice) a Strobus (tzv. mäkké borovice). Niektorí autori (napr. Angličan Michael Frankis) udávajú ešte veľmi sporný podrod Ducampopinus; tento podrod vyčlenil v 70. rokoch Kanaďan Pierre Landry, ale všetky doterajšie molekulárne genetické štúdie fylogenézy borovíc potvrdili iba podrody Pinus a Strobus.

 Druhy 
 borovica bielokmenná -Pinus albicaulis 
 Pinus amamiana 
 borovica ostitá/borovica ostnatá/borovica ostnitá/borovica osinatá - Pinus aristata
 borovica arizonská - Pinus arizonica (vrátane Pinus cooperi)
 borovica Armandova - Pinus armandii
 Pinus arunachalensis
 borovica vystúpavá - Pinus ascendens
 borovica hrbolkatá -Pinus attenuata 
 Pinus attenuradiata
 borovica mexická -Pinus ayacahuite 
 borovica Balfourova - Pinus balfouriana 
 borovica Banksova - Pinus banksiana
 Pinus bhutanica 
 borovica východná/borovica turecká/borovica kalábrijská - Pinus brutia 
 borovica Bungeho/borovica Bungeova/borovica Bungeovej - Pinus bungeana
 borovica kanárska - Pinus canariensis  
 borovica karibská - Pinus caribaea (vrátane Pinus hondurensis)  
 borovica Čelakovskovcov -- Pinus celakovskiorum/Pinus čelakovskyorum
 borovica limbová/limba - Pinus cembra
 borovica oriešková/borovica limbovitá - Pinus cembroides (vrátane Pinus johannis a Pinus orizabensis)  
 Pinus cerambycifera
 Pinus cernua
 Pinus chiapensis 
 borovica zatvorená - Pinus clausa 
 borovica stočená/borovica pokrútená - Pinus contorta
 borovica Coulterova - Pinus coulteri
 Pinus cubensis 
 borovica vrcholová - Pinus culminicola 
 Pinus dalatensis 
 Pinus densata  
 borovica hustokvetá/japonská červená borovica - Pinus densiflora (vrátane Pinus funebris)
 Pinus densithunbergii
 Pinus devoniana  
 borovica Douglasova - Pinus douglasiana
 Pinus durangensis
 borovica ježatá - Pinus echinata  
 borovica jedlá - Pinus edulis   
 borovica Elliotova - Pinus elliottii  
 borovica Engelmannova - Pinus engelmannii  
 borovica Fenzelova - Pinus fenzeliana   (vrátane Pinus eremitana a Pinus orthophylla)
 borovica ohybná - Pinus flexilis  
 Pinus georginae
 borovica Gerardova - Pinus gerardiana  
 borovica holá - Pinus glabra  
 borovica Greggova - Pinus greggii  
 Pinus hakkodensis
 borovica halepská/borovica alepská - Pinus halepensis
 borovica Hartwegova - Pinus hartwegii  
 borovica pancierová/borovica Heldreichova - Pinus heldreichii (vrátane borovice bielokôrej - Pinus leucodermis)
 Pinus henryi  
 Pinus herrerae  
 Pinus holfordiana
 Pinus hunnewellii
 Pinus hwangshanensis  
 Pinus jaliscana  
 borovica Jeffreyova/borovica Jeffreyho - Pinus jeffreyi 
 borovica khasijská - Pinus kesiya  
 borovica kórejská - Pinus koraiensis 
 borovica Krempfova - Pinus krempfii  
 borovica cukrová/borovica Lambertova - Pinus lambertiana
 Pinus latteri  
 borovica Lawsonova - Pinus lawsonii  
 borovica plocholistá - Pinus leiophylla  
 Pinus litvinovii
 borovica tasmánska/borovica dlhoveká - Pinus longaeva  
 borovica rjúkjuská - Pinus luchuensis  
 Pinus lumholtzii  
Pinus luzmariae  
 Pinus massoniana  
 borovica Martínezova/borovica Maximartinezova - Pinus maximartinezii  
 Pinus maximinoi   borovica Merkusova - Pinus merkusii  
 borovica jednolistá - Pinus monophylla
 borovica Montezumova - Pinus montezumae (vrátane Pinus gordoniana)
 borovica hôrna/borovica podhorská/borovica pohorská - Pinus monticola  
 borovica jüšanská - Pinus morrisonicola (vrátane Pinus uyematsui)  
 borovica horská/kosodrevina – Pinus mugo
 borovica mäkkoihlicová/borovica prímorská - Pinus muricata
 Pinus murraybanksiana
 Pinus naxiorum
 Pinus neilreichiana
 borovica Nelsonova - Pinus nelsonii  
 borovica čierna - Pinus nigra (vrátane borovice rakúskej - Pinus austriaca)
 borovica haitská - Pinus occidentalis  
 borovica vajcovitoplodá - Pinus oocarpa  
 borovica močiarna/borovica bahenná/borovica bahenná dlhoihličnatá - Pinus palustris
 borovica drobnošišticová/borovica málokvetá/japonská biela borovica - Pinus parviflora 
 borovica rozkonárená/borovica rozložená - Pinus patula  
 borovica balkánska/borovica rumelská - Pinus peuce
 borovica prímorská/borovica hviezdovitá - Pinus pinaster/Pinus maritima
 borovica Pinceova - Pinus pinceana  
 borovica stredomorská/bovorica píniová/borovica pínia/pínia/staršie:borovica domáca - Pinus pinea
 borovica ťažká/borovica žltá - Pinus ponderosa
 Pinus praetermissa  
 borovica Pringleova - Pinus pringlei  
 borovica smaragdová - Pinus pseudostrobus (vrátane Pinus apulcensis a Pinus estevezii)
 borovica trpaslíčia - Pinus pumila 
 borovica pichľavá -Pinus pungens  
 Pinus quadrifolia  
 borovica montereyská/borovica lúčovitá - Pinus radiata  
 Pinus ravii
 borovica ohybná - Pinus reflexa 
 Pinus remota 
 borovica červená/borovica smolnatá/borovica smolná - Pinus resinosa 
 Pinus rhaetica (vrátane borovice podvojnej - Pinus digenea)
 borovica tuhá – Pinus rigida
 borovica dlholistá/borovica Roxburghova --Pinus roxburghii/Pinus longifolia
 Pinus rzedowskii  
 borovica Sabinova/borovica Sabineova - Pinus sabiniana/Pinus sabineana  
 borovica neskorá - Pinus serotina  
 borovica Schwerinova - Pinus schwerinii
 borovica sibírska - Pinus sibirica
 Pinus sondereggeri
 borovica hybridná - Pinus spuria
 borovica šupinatá - Pinus squamata  
 borovica biela/borovica kužeľovitá - Pinus strobiformis  
 borovica hladká/vejmutovka/staršie:borovica Weymouthova/weymouthovka – Pinus strobus 
 Pinus stylesii
 borovica lesná/borovica sosna/sosna –  Pinus sylvestris
 borovica čínska - Pinus tabuliformis  
 borovica kadidlová - Pinus taeda  
 borovica taiwanská - Pinus taiwanensis (vrátane Pinus fragilissima)  
 Pinus tecunumanii  
 borovica aztécka - Pinus teocote  
 borovica Thunbergova - Pinus thunbergii  
 borovica Torreyho/borovica Torreyova - Pinus torreyana  
 Pinus tropicalis
 borovica barinná/borovica bahenná/borovica pyrenejská - Pinus uncinata (vrátane vlastnej borovice barinnej/bahennej - Pinus uliginosa/Pinus rotundata)
 Pinus vallartensis
 borovica Veitchova - Pinus veitchii
 borovica virgínska - Pinus virginiana  
 borovica himalájska/borovica štíhla/borovica Griffithova - Pinus wallichiana/Pinus excelsa/Pinus griffithii
 borovica Wangova - Pinus wangii  (vrátane Pinus kwangtungensis)
 borovica junanská - Pinus yunnanensis  

Zdroj zoznamu druhov: . Zdroje slovenských názvov druhov:NOVACKÝ, J. M. Slovenská botanická nomenklatúra. Bratislava: Vyd. SAV. 1954KLIMENT, J. et al. Nové a revidované slovenské mená dovážaných, zavlečených, pestovaných a ďalších na Slovensku známych cudzokrajných cievnatých rastlín. (5.) Druhy rodov začínajúcich sa písmenami L – Q . In: Kultúra slova, 2022, roč. 56, č. 5 HOLUBČÍK, M. Návrh slovenských názvov niektorých cudzokrajných drevín. In: SON 1960 č. 6 MIČIETA, K. et al. Fylogenéza a morfogenéza cievnatých rastlín. Univerzita Komenského v Bratislave. 2018. ISBN: 978-80-223-4403-6. S. 85Rusko-slovenský pôdohospodársky slovník. Bratislava: Príroda. 1980 .S. 952Anglicko-slovenský pôdohospodársky slovník. Bratislava: Príroda. 1982. rôzne strany. Ogród Botaniczno-Zoologiczny Egzotarium Sosnowiec , ,  Rostliny nahosemenné 

 Pozri aj 
 borovicorasty
 borovicovité
 ihličnatý les

 Iné projekty 

 Referencie 

Kategória:Borovicovité
Kategória:Ihličnaté stromy
Kategória:Medonosné rastliny