Letisko Josepa Tarradellasa Barcelona-El Prat

Letisko Josepa Tarradellasa Barcelona-El Prat (; IATA: BCN, ICAO: LEBL), zvyčajne známe ako El Prat, sa nachádza  juhozápadne od Barcelony, v Katalánsku, Španielsko, medzi mestami El Prat de Llobregat, Viladecans a Sant Boi.

Letisko je druhé najväčšie v Španielsku hneď po Medzinárodnom letisku Barajas v Madride a prvé, čo sa týka Katalánska a pobrežia Stredozemného mora.2007 aircraft movments, passengers and cargo traffic Je to hlavné letisko pre spoločnosti Vueling Airlines, a letisko, na ktoré sa upriamujú Air Europa a Iberia. Letisko slúži hlavne pre domáce európske a severoafrické destinácie, ale má taktiež menší počet letov aj do juhovýchodnej Ázie, Latinskej Ameriky a Severnej Ameriky. 

Letecká služba na trase Barcelona – Madrid, známa ako "Pont Aeri" (v katalánčine) alebo "Puente Aéreo" (v španielčine), doslova "Nebeský most", je najrušnejšia trasa na svete s najväčším počtom letových operácii (971 za týždeň) v roku 2007. Cestovný plán sa zredukoval od februára 2008, kedy bola otvorená Rýchloželeznica Madrid – Barcelona, ktorá prekoná vzdialenosť za 2 hodiny 40 minút rýchlo a sa stala obľúbená.

V roku 2009 prešlo bránami letiska Barcelona 27 311 765 pasažierov,AENA - 2009 aircraft movements, passengers and cargo traffic čo je 9,8% pokles oproti 30 208 134 pasažierom v roku 2008.

 História 

Prvé barcelonské letisko, nachádzajúce sa v el Remolare, začalo fungovať v roku 1916. Nemalo však dobré vyhliadky na rozšírenie v budúcnosti, a tak nové letisko v El Prate otvorili v roku 1918. Prvé lietadlo, ktoré na letisku pristálo, bolo Latécoère Salmson 300, ktoré priletelo z Toulouse s konečnou zastávkou v Casablance. Letisko bolo sídlom Aeroklubu Katalánsko a základňou pre Zeppeliny španielskeho námorníctva. Plánovaná komerčná letecká prevádzka začala v roku 1927 s letom spoločnosti Iberia do Madridu (na letisko Cuatros Vientos). Bola to prvá trasa spoločnosti Iberia.

V roku 1948 bola vybudovaná dráha, dnes 07-25, a v tom istom roku začali prvé zaoceánske lety, a to spoločnosti Pan American World Airways do New Yorku. Medzi rokmi 1948 až 1952 bola postavená druhá dráha (dráha 16-34), kolmá na predošlú, tiež boli zriadené taxislužby a bol postavený terminál na ubytovanie pasažierov. V roku 1963 letisko dosiahlo milión prepravených pasažierov ročne. Nová riadiaca veža bola postavená v roku 1965 a terminál bol prestavaný v roku 1968 (momentálne najstaršie krídlo terminálu B).

3. augusta 1970 spoločnosť Pan American World Airways slávnostne zahájila pravidelné lety medzi Barcelonou, Lisabonom a New Yorkom, zabezpečované lietadlami typu Boeing 747SP. 4. novembra toho istého roku začala Iberia so službou "Air-shuttle" medzi Barcelonou a Madridom. O niekoľko rokov neskôr, v roku 1976 bol postavený terminál špeciálne len pre potreby Iberie a jej air-shuttle a taktiež samostatný terminál pre nákladnú dopravu, ku ktorému bola pripojená tiež poštová služba a letisková dráha pre cargo. V roku 1977 presiahlo letisko 5 miliónov prepravených pasažierov za rok.

Od konca sedemdesiatych až do začiatku deväťdesiatych rokov sa rozvoj letiska, čo sa týka dopravy aj investícií zastavil až do konania Letných olympijských hier v Barcelone v roku 1992. El Prat podstúpilo veľký rozvoj spočívajúci v modernizácii a v expanzii existujúceho terminálu (terminál B) a v konštrukcii ďalších dvoch (terminály A a C), ktorá zahŕňala aj výstavbu revolučných "jetwayov", ktoré umožňovali pasažierom priamy prístup do lietadla. Autorom tejto reformy bol architekt Ricardo Bofill Levi. V roku 1996 bola otvorená nová riadiaca veža, o ktorej podobu sa tiež postaral Ricardo Bofill Levi.

Kvôli silnému poklesu leteckej dopravy po roku 1999 a kríze v leteckom sektore v roku 2001 boli mnohé charterové lety z Girony a Reusu odklonené na El Prat, čím pomohli letisku prekonať krízu.

 Známe nehody a incidenty 
 21. októbra 1994 nákladné lietadlo Falcon 20 muselo núdzovo pristáť na letisku po tom, ako utrpelo poruchu na pristávacích prístrojoch. Žiaden z troch členov posádky neutrpel zranenia.

 19. februára 1998 zomreli dvaja ľudia, veliteľ a pilot, na palube stroju spoločnosti Ibertrans, ktorý havaroval pri meste Gavá krátko po odlete z El Prat.

 28. júla 1998 havarovalo nákladné lietadlo nesúce noviny z Malorky blízko jedného z plotov obklopujúcich letisko. Zahynuli pri tom dvaja členovia posádky a druhý pilot.

 V roku 2002 sa Let Bashkirian Airlines 2937, ktorý prišiel z Letiska Domodedovo v Moskve, zrazil s letom DHL 611 nad Nemeckom na ceste do Barcelony.
 24. marca 2015 padlo nad južnou časťou francúzskych Álp (medzi obcou Barcelonnette a mestom Digne-les-Bains) lietadlo typu Airbus A320 nízkonákladovej spoločnosti Germanwings, ktoré letelo z Barcelony (letisko El Prat) do Düsseldorfu. Podľa neoficiálnych informácií zahynulo 144 pasažierov a 6 členov posádky.

 El Prat dnes 
Väčšina dopravy na barcelonskom letisku je domáca alebo európska. V tomto majú Iberia a Spanair operačnú základňu. Počet medzikontinentálnych letov je však oveľa nižší ako na ostatných európskych letiskách s rovnakým počtom prepravených pasažierov. Nedostatok medzikontinentálnych spojení bol hlavný dôvod sťažností a nátlaku zo strany úradov, a katalánskych skupín v posledných rokoch, ktoré chcú, aby sa letisko stalo centrom svetovej dopravnej distribúcie, a nie len európskej.

V posledných rokoch výrazne vzrástla preprava nízkonákladovými leteckými spoločnosťami, špeciálne potom, ako si aerolinky Vueling zriadili operačné základne na letisku. Medzi iné nízkonákladové aerolínie operujúce na letisku patrí easyJet a Wizz Air.

Letisko má tri dráhy, dve súbežné, menovite 07L-25R a 07R-25L (novšia bola otvorená v roku 2004) a krížom cez ne prechádza tretia dráha 02-20. Sú tu dva terminály, T1 a T2, ktoré sú zložené z bývalých terminálov A, B a C. Tieto dva terminály majú spolu 268 check-in pultov a 64 vybavovacích brán. Operácie na letisku sú obmedzené výlučne na lety riadené prístrojmi (instrumental flights - IFR), okrem letov zdravotných služieb (VFR), havarijných situácií a potrieb vlády.

Plán na rozvoj (Plán Barcelona)Barcelona / Plan Barcelona zahŕňa tretí terminál (autorom je znovu Ricardo Bofill) a riadiacu vežu. Dráha 07R-25L bola tiež postavená počas tohto rozšírenia. Po otvorení terminálu T1 "Sud" je letisko schopné odbaviť 55 miliónov pasažierov ročne. Rozloha letiska sa tiež v roku 2009 zväčšila z  na . Po ďalšej expanzii, ktorá má skončiť do roku 2012 a počas ktorej sa postaví nový satelitný terminál vzrastie kapacita letiska na 70 miliónov cestujúcich ročne.  

Letisko je predmetom politickej diskusie nad spravovaním a kontrolou medzi katalánskou Generalitat a španielskou vládou, ktorá zahŕňa AENU (letiskového manažéra) a rôzne letecké spoločnosti, hlavne Iberiu a Spanair. Časť sporu tkvie v zisku, ktorý letisko vytvára a je použitý na údržbu a investície na rôznych letiskách v sieti AENA a tiež na vládne investície v iných ekonomických sektoroch.

 Štatistiky 
300px|thumb|Grafické znázornenie počtu pasažierov počas rokov 1963 až 2006
+Počet pasažierovRokPasažieri%RokPasažieri%19631 000 000 -199917 421 938 19775 000 000 -200019 809 567 19909 205 000 -200120 745 536 19919 145 000  200221 348 211 199210 196 000  200322 752 667 19939 999 000  200424 558 138 199410 647 285  200527 152 745 199511 727 814  200630 008 152 199613 434 679  200732 898 249 199715 065 724  200830 208 134 199816 194 805  200927 311 765 
Zdroj: Aeroport de Barcelona, AENA+Počet pohybov lietadielRokOperácie%1999233 609-2000255 913 2001273 119 2002271 0232003282 021 2004291 369 2005307 798 2006327 636 2007352 501 2008321 491 2009278 965+Množstvo prepraveného nákladuRokTony%199988 217-200088 269 200181 882 200275 905 200370 118 200484 985 200590 446 200693 404 200796 770 2008104 329 2009 

 Pozemná doprava 
 Železnice 
Letisko je prístupné pomocou prichádzajúcich vlakov RENFE na linke 35px|Rodalies Barcelona Linka 2 Nord, ktorá ide zo stanice Maçanet-Massanes s hlavnými zastávkami na stanici Barcelona Sants a na celkom hlavnej stanici Passeig de Gràcia, čím je prepojená s barcelonským systémom metra. Do plánu expanzie letiska je zahrnutá aj nová železničná stanica blízko letiska, ktorá ho spojí so španielskou sieťou AVE a linkou 9 barcelonského metra.

 Autobusy 
Verejné autobusy spoločnosti Transports Metropolitans de Barcelona (TMB) na linke 46 chodia každých 25 minút z námestia Plaça d'Espanya. Stála súkromná autobusová linka (Aerobús) z námestia Plaça de Catalunya, stojí na Sants a Plaça d'Espanya. Taxislužba funguje pri každom termináli. Diaľnica C-32 spája letisko s mimoúrovňovou križovatkou medzi vonkajším okruhom barcelonskej autodráhy Ronda de Dalt a hlavnými autodráhami. 

 Parkovanie na letisku 
Letisko Barcelona malo pred dobudovaním terminálu "Sud" približne 11 900 parkovacích miest, z toho 2 009 v parkovacom dome pred terminálom C, ktorý je s letiskom spojený krytým koridorom. Pred terminálom A je ďalší parkovací dom, ktorý pridáva o približne 2 600 viac miest, táto budova je momentálne rozširovaná konštrukciou dvoch nových podlaží. Zvyšné miesta sú rozmiestnené v iných vonkajších plochách, pred terminálovými a kancelárskymi budovami a pridávajú približne 7 200 miest na parkovanie. S výstavbou terminálu "Sud" sa zvýšil celkový počet miest na 23 900.

 Terminál 1 „Sud“ 
Nový terminál T1 „Sud“, ktorý navrhol Ricardo Bofill, bol slávnostne otvorený 17. júna 2009. Nový terminál T1 má vnútornú plochu  a vzletovú a pristávaciu plochu s rozlohou . 

Jeho vybavenie zahŕňa:
 168 check-in pultov
 50 miest pre lietadlá
 15 batožinových pásov (jeden nový pás sa vyrovná 4 pásom v starom termináli) a
 12 000 parkovacích miest, ktoré pribudnú k už jestvujúcim 11 900 miestam v termináli 2 (súčasné terminály A, B a C).

Predpoklad je, že letisko bude schopné odbaviť 55 miliónov pasažierov ročne a uskutoční 90 operácií za hodinu.

Rozšírenie letiska spolu s celkovou investíciou 5,1 bilióna € v budúcnosti sa bude skladať z výstavby nového satelitného terminálu a obnovy existujúcich terminálov. Osobná inžinierska fáza južného terminálu bola možná s rozpočtom 900 miliónov €.

 Terminálové presuny 
 Na konci septembra sa členovia aliancie OneWorld a Vuelingu presunuli z terminálu 2 do nového terminálu 1
 Na konci roku 2009 sa členovia aliancie SkyTeam a aerolínie bez príslušnosti k aliancii uskutočňujúce medzikontinentálne lety taktiež presunuli z T2 do T1.

 Aerolínie a destinácie 
 Pravidelné linky 

 Spoločnosť Destinácie Adria Airways Ľubľana [sezónne] Aegean Airlines Atény Aer Lingus Belfast-International [sezónne], Cork, Dublin Aeroflot Moskva-Šeremetievo Aerolíneas Argentinas Buenos Aires-Ezeiza Aeroméxico Mexiko City Air Algérie Alžír, Oran [končí 20. júna] Air Arabia Maroc Casablanca airBaltic Riga Air Canada Montreal [začína 5. júna; sezónne], Toronto [začína 4. júna; sezónne] Air Europa Atény [začína 4. júla], Fuerteventura [sezónne], Ibiza, Lanzarote, La Palma [sezónne], Las Palmas, Madrid, Menorca, Palma de Mallorca, Tenerife-Norte, Tenerife-Sur Reina Sofia, Tunis Air France Paríž-Charles de Gaulle Air France prevádzkované dopravcom Brit Air Lyon, Paríž-Orly Air France prevádzkované dopravcom HOP! Ajaccio [začína 29. mája], Bordeaux, Nantes Air Transat Montreal, Toronto, Vancouver [sezónne] Alitalia Alghero [začína 1. júna], Miláno-Linate, Rím-Fiumicino American Airlines New York-JFK Ándalus Líneas Aéreas Almería, Nador, San Sebastián Arkia Israel Airlines Tel Aviv Atlas Blue Marakeš, Tanger [končí 24. júna] Austrian Airlines Viedeň Austrian Airlines prevádzkované dopravcom Tyrolean Airways Viedeň [sezónne] Avianca Bogota Blue Air Bukurešť-Băneasa bmibaby Birmingham [končí 7. júna], East Midlands [sezónne] British Airways Londýn-City, Londýn-Heathrow Brussels Airlines Brusel Bulgaria Air Sofia Cimber Sterling Kodaň City Airline Göteborg-Landvetter Croatia Airlines Záhreb [sezónne] Delta Air Lines Atlanta, New York-JFK easyJet Belfast-International, Berlín-Schönefeld, Bristol, Doncaster/Sheffield, Dortmund, Liverpool, Londýn-Gatwick, Londýn-Luton, Londýn-Stansted, Lyon, Miláno-Malpensa, Newcastle upon Tyne, Paríž-Charles de Gaulle easyJet Switzerland Bazilej, Ženeva EgyptAir Káhira, Luxor El Al Tel Aviv Finnair Helsinki Germanwings Kolín/Bonn, Hannover, Stuttgart Iberia Madrid Iberia prevádzkované dopravcom Air Nostrum Albacete, Almería, Asturias, Badajoz, Bologna, Burgos, Korfu [sezónne], León, Marseille, Murcia, Nantes, Nice, Olbia [sezónne], Pamplona, Salamanca, San Sebastián, Santander, Tanger [sezónne], Toulouse, Turín, Valencia, Valladolid Icelandair Reykjavík-Keflavík [pokračuje 26. júna; sezónne] Iceland Express Reykjavík-Keflavík [pokračuje 1. júna; sezónne] Jet2.com Leeds/Bradford Jet4you Casablanca, Nador, Tanger KLM Royal Dutch Airlines Amsterdam LOT Polish Airlines Varšava Lufthansa Düsseldorf, Frankfurt, Miláno-Malpensa, Mníchov Lufthansa Regional prevádzkované dopravcom Contact Air Düsseldorf [pokračuje 5. júna] Lufthansa Regional prevádzkované dopravcom Eurowings Düsseldorf Lufthansa Regional prevádzkované dopravcom Lufthansa CityLine Düsseldorf Luxair Luxemburg Meridiana Florencia Norwegian Air Shuttle Bergen, Kodaň, Oslo-Gardermoen, Štokholm-Arlanda Pakistan International Airlines Chicago-O'Hare [začína 13. júna], Islamabad, Karáči, Láhaur Qatar Airways Dauha [začína 7. júna] Rossija Sankt Peterburg Royal Air Maroc Casablanca, Tanger [začína 28. júna] Royal Jordanian Ammán Scandinavian Airlines Kodaň, Oslo-Gardermoen Singapore Airlines Singapur Sky Work Airlines Bern Sun d’Or International Airlines Tel Aviv Swiss International Air Lines Ženeva, Zürich Swiss International Air Lines prevádzkované dopravcom Swiss European Air Lines Bazilej TAP Portugal Lisabon, Porto TAROM Bukurešť-Otopeni Transavia.com Amsterdam, Rotterdam Transavia.com Denmark Kodaň Travel Service prevádzkované dopravcom Smart Wings Praha Tunisair Tunis Turkish Airlines Istanbul-Atatürk Ukraine International Airlines Kyjev-Borispol, Ľvov [začína 17. júna] Vueling Airlines A Coruña, Alicante, Ammán [začína 26. júna], Amsterdam, Astúria, Atény, Bilbao, Brusel, Bukurešť-Otopeni, Budapešť, Dubrovník, Edinburgh [začína 24. júna], Granada, Ibiza, Istanbul-Sabiha Gökçen [začína 24. júna], Las Palmas, Jerez de la Frontera, Lisabon, Ľubľana [začína 26. júna], Madrid, Malaga, Malta, Marakeš, Miláno-Malpensa, Menorca, Moskva-Domodedovo, Neapol, Nice [končí 23. júna], Palermo, Paríž-Orly, Pisa, Praha, Rím-Fiumicino, Santiago de Compostela, Sankt Peterburg [pokračuje 25. júna], Seville, Tenerife-Norte, Benátky-Marco Polo, Verona, Viedeň, Vigo Wizz Air Bukurešť-Băneasa, Budapešť, Kluž, Gdansk, Katovice, Praha, Sofia, Temešvár, Varšava

 Nákladná doprava 

 Spoločnosť Destinácie British Airways World Cargo East Midlands, Londýn-Heathrow, Londýn-Luton Cargolux Hongkong, Džidda, Luxemburg DHL Express Vitoria-Gasteiz Emirates SkyCargo Dubaj, Mexiko City FedEx Express Paríž-Charles de Gaulle Jade Cargo International Brescia, Šanghaj-Pudong, Šen-čen TNT Airways Liege, Brusel United Parcel Service Kolín/Bonn, Valencia

 Referencie 
 Zunino, Eric (November 2004) "Letisko Barcelona", Airline World, str. 40–43.

 Externé odkazy 

 Oficiálna webstránka  

Kategória:Letiská v Španielsku
Kategória:Barcelona