Libanonská vojna

Libanonská vojna (hebrejsky: מלחמת לבנון, Milchemet Levanon; arabsky: الإجتياح, al-Idžtijáḥ, „Invázia“), Izraelom nazývaná aj Operácia Mier pre Galileu (hebrejsky: מבצע שלום הגליל, Mivca Šlom ha-Galil, skrátene מבצע של"ג, Mivca Šeleg) začala 6. júna 1982, kedy Izraelské obranné sily (IOS) napadli južný Libanon. Izraelská vláda touto inváziou odpovedala na pokus o vraždu izraelského veľvyslanca vo Veľkej Británii Šlomo Argova palestínskou organizáciou Abú Nidala.

 Priebeh vojny 
 6.júna 1982 izraelské jednotky (6 000 mužov) začali bojovú operáciu Mier Galilei v južnom Libanone s cieľom obsadiť prístav Súr a križiacky hrad Beufort s cieľom vytvorenia  narazníkového pásu na ochranu libanonsko - izraelských hraníc. Hlavným cieľom operácie bolo vytlačenie bojovníkov OOP od hraníc Izraela a znemožnenie ich operácii, vrátane raketových útokov.
 8. júna 1982 izraelská armáda oznámila splnenie hlavných cieľov napriek pokračujúcim bojom. Pod tlakom izraelskej armády sýrsko-palestínske jednotky ustupovali
 11. júna 1982 Izrael oznámil splnenie všetkých cieľov a prímerie so Sýriou
 13.júna 1982 Izrael obkľúčil Bejrút, v ktorom sa nachádzalo niekoľko tisíc bojovníkov OOP
 27. júna izraelská vláda ponúkla OOP odchod pod ochranou Červeného kríža, Jásir Arafát ponuku odmietol.
 3. augusta 1982 izraelský minister obrany Ariel Šaron vydal rozkaz na dobytie západného Bejrútu, v ktorom sa nachádzalo 20 000 sýrskych vojakov, jednotky OOP a 500 000 civilistov. Izraelská armáda začala obliehanie a masívne bombardovanie. Pokoj zbraní bol obnovený až po zásahu amerického prezidenta Ronalda Reagana.
 19. augusta 1982 izraelská vláda schválila „Hobibov plán“. Americký diplomat vyjednal s OOP plán evakuácie.
 20. augusta 1982 OOP uznalo svoju porážku.
 21. augusta 1982 na izraelský nátlak odstupuje libanonský prezident Elias Sarkas. Na jeho miesto nastupuje Bašír Džamaíl. Z Bejrútu odchádzajú jednotky OOP, končí sa tým 5. vojna na Blízkom východe - od roku 1948.

 Dozvuky 
zelená - pod správou Sýrie,
fialová - pod správou Kresťanských skupín,
žltá - pod správou Izraela,
modrá - pod správou Spojených Národov
 31. augusta Jásir Arafát na gréckej lodi Atlantik opúšťa Bejrút
 1. septembra 1982 Bejrút opúšťa posledných 2300 sýrskych vojakov
 14. septembra 1982 zomiera v Bejrúte po bombovom útoku OOP libanonský prezident Bašír Džamaíl, ktorý požadoval zrušenie všetkých palestínskych utečeneckých táborov v krajine.
 18. septembra 1982 pred očami izraelskej armády kresťanské milície - falangisti a kresťanské oddiely proizraelsky orientovaného majora Saada Haddáda v utečeneckých táboroch Sabra a Šatíla zmasakrovali približne tisíc Palestínčanov ako odvetu za vraždu prezidenta Džamaíla. Väčšinu obetí tvorili starci, ženy a deti, keďže bojovníci OOP boli väčšinou evakuovaní. Izraelská verejnosť útok odsúdila a požadovala odstúpenie izraelského premiéra Menachema Begina.
 8. februára 1983 odstúpil izraelský minister obrany Ariel Šaron, potom čo vyšetrovacia komisia potvrdila vinu vlády na masakry palestínskych utečeneckých táboroch. Nahradil ho Moše Arens.

 Libanonská vojna vo filme 
 2008 - Valčík s Bašírom , réžia Ari Folman, animovaný autobiografický film, Izrael-Francúzsko-Nemecko, 85 min., ocenený Zlatým glóbusom na MFF Cannes 2008, 

 Poznámky 


Kategória:Izraelsko-libanonský konflikt
Kategória:Arabsko-izraelský konflikt
Kategória:Vojny 20. storočia