Ujgurčina

Ujgurčina (v arabskom písme ئۇيغۇرچە, ئۇيغۇر تىلى, latinke Uyghurche, Uyghur tili, v cyrilike Уйғурчә, Уйғур тили) alebo presnejšie novoujgurčina je jazyk Ujgurov. Je to turkický jazyk turkotatárskej vetvy blízko príbuzný s turečtinou a uzbečtinou. Ujgursky hovorí 8 – 10 miliónov ľudí. Väčšina u nich žije v Ujgurskej autonómnej oblasti Sin-ťiang (Východný Turkestan) na severozápade Číny. Významné ujgursky hovoriace menšiny žijú v susednom Kazachstane, Kirgizsku a Uzbekistane. Malé komunity Ujgurov žijú tiež na Taiwane, v USA, Nemecku a Turecku.

 Nárečia 
Ujgurčina sa delí na tieto nárečia: centrálna ujgurčina, hotan (hetian), lop (luobu) a akto türkmen.

 Slovná zásoba 
Hoci základom je turkická slovná zásoba, ujgurčina obsahuje dosť výpožičiek z iných jazykov. Kvôli literárnemu vplyvu čagatajčiny, obsahuje ujgurčina (podobne ako blízka uzbečtina) veľké množstvo perzskej a arabskej slovnej zásoby. Tieto slová sú menej fonologicky asimilované než obdobné výpožičky v iných turkických jazykoch (napr. kirgizština) a zvyčajne sa v nich nedodržuje hlásková harmónia (napr. 'hriech': perzsky gunāh, ujgursky günah, kirgizsky günö). Ďalšie výpožičky sú z ruštiny a čínštiny, predovšetkým z oblasti modernej slovnej zásoby, technológií a úradných výrazov.

+ Príklady slovných výpožičiek v ujgurčine Jazyk Pôvodné slovo     IPA prepis Ujgursky IPA prepis Slovensky perzština  افسوس    epsus ئەپسۈس    beda گوشت     gösh گۆش    mäsoarabčina  ساعة    saet سائەت    hodina ruština  велосипед    wélsipit ۋېلسىپىت    bicykel доктор    doxtur دوختۇر    lekár поезд    poyiz پويىز    vlak  область    oblast ئوبلاست  /oblast/  oblasť, región телевизор    téléwizor تېلېۋىسور     televízor čínština  电视 diànshì    dyenshi ديەنشى    桌子 zhūozi    joza جوزا    stôl

 Písmo 
Ujgurské písmo bolo vytvorené na základe persko-arabského písma úpravami, ktoré odpovedajú fonetickým zvláštnostiam ujgurčiny. V krajinách bývalého Sovietskeho zväzu sa používa cyrilika. Na internete sa často používa latinka.

 Vývoj ujgurského písma 
Ujgurská abeceda vo svojich dejinách sa písala rôznymi spôsobmi:
Stará ujgurská abeceda je následníkom sogdiánskej abecedy, používaná pre budhistické, manichaeické a kresťanské texty 700 – 800 rokov v Ujgurstane. Posledný známy rukopis je z 18. storočia. Bol to prototip mongolskej a mančuskej abecedy.
Chagatajské písmo, ktoré je formou persko-arabského písma, používali moslimskí Ujuri od stredoveku do roku 1969.
UPNY (Uyghur Pinyin Yéziqi) je úprava Pchin-jinu používaná v Číne v rokoch 60.-80.-tych rokoch 20. storočia. Upravená latinka bola používaná Ujgurmi v čínskom Ujgurstane od roku 1969 do 1987. Je to alternatíva založená na modernej tureckej abecede a používa sa hlavne na internete.
UEY (Uyghur Ereb Yéziqi) je upravené persko-arabské písmo, ktoré používajú Ujguri v provincii čínskej Sin-ťiang of 80.-tych rokoch 20. storočia dodnes.
ULY (Uyghur Latin Yéziqi) je ďalšia úprava latinky z roku 2000.
USY (Uyghur Siril Yéziqi) je upravená cyrilika, ktorú používajú Ujguri v bývalých sovietskych republikách v Strednej Ázii.

+Porovnanie ujgurských abecied Persko-arabské písmo Latinka Cyrilika ULY Turecké IPA   Persko-arabské písmo Latinka Cyrilika ULY Turecké IPA ئا A a A a A a A a  ق Ķ ķ Қ қQ q[K k]  ئە  Ə ə  Ə ə E e  Ä ä    ك  K k  K k K k K k   ب  B b  Б б B b  B b    ڭ  -ng  Ң ң -ng -Ññ (Ŋŋ)   پ  P p  П п P p  P p    گ  G g  Г г G g G g   ت  T t  Т т T t  T t    ل  L l  Л л L l L l   ج  J j  Җ җ J j  C c    م  M m  М м M m M m   چ  Q q  Ч ч Ch ch  Ç ç    ن  N n  Н н N n N n   خ  H h  X x X x H h    ھ    Һ һ H h H h   د  D d  Д д D d  D d    ئو  O o  О оО о O o   ر  R r  Р р R r  R r    ئۇ  U u  У у U u U u   ز  Z z  З з Z z  Z z    ئۆ    Ө ө Ö ö  Ö ö   ژ    Ж жZh zh/J j J j    ئۈ  Ü ü  Ү ү Ü ü Ü ü   س  S s  С с S s  S s    ۋ  V v  В в W w  V v   ش  X x  Ш ш Sh sh  Ş ş    ئې  E e  E e É é E e   غ    Ғ ғ Gh gh  Ğ ğ    ئى  I i  И и I i İ i/I ı   or  ف  F f  Ф ф F f F f    ي  Y y  Й й Y y Y y  >

Ujgurská abeceda v cyrilike má 2 extra písmena (dvojhlásky).
 Cyrilika Persko-arabské písmo Latinka Ю ю يۇ yu Я я يا ya

 Poradie Uyghur Ereb Yéziqi (UEY) Uyghur Latin Yéziqi (ULY) Uyghur Siril Yéziqi (USY) Uyghur Pinyin Yéziqi (UPNY) IPA01 ا/ئا  A a  А а  A a  02 ە/ئە  E e  Ə ә  Ə ə  03 ب  B b  Б б  B b  04 پ  P p  П п  P p 05 ت  T t  Т т  T t  06 ج  J j  Җ җ  J j 07 چ  Ch ch  Ч ч Q q 08 خ  X x  Х х  H h  09 د  D d  Д д  D d 10 ر  R r  Р р  R r 11 ز  Z z  З з  Z z 12 ژ  J j/Zh zh  Ж ж   Ⱬ ⱬ 13 س  S s  С с  S s   14 ش  Sh sh  Ш ш  X x  15 غ  Gh gh  Ғ ғ  Ƣ ƣ  16 ف  F f  Ф ф  F f   17 ق  Q q  Қ қ  Ⱪ ⱪ   18 ك  K k  К к  K k   19 گ  G g  Г г  G g   20 ڭ  Ng ng  Ң ң  Ng ng   21 ل  L l  Л л  L l  22 م  M m  М м  M m   23 ن  N n  Н н  N n   24 ھ  H h  Һ һ  Ⱨ ⱨ   25 و/ئو  O o  О о  O o   26 ۇ/ئۇ  U u  У у  U u   27 ۆ/ئۆ  Ö ö  Ө ө  Ɵ ɵ   28 ۈ/ئۈ  Ü ü  Ү ү  Ü ü  29 ۋ  W w  Вв  W w/V v   30 ې/ئې  É é  Е е  E e   31 ى/ئى  I i И и  I i   32 ي  Y y Й й  Y y   

 Ukážka textov 
Ukážka ujgurčiny – Všeobecná deklarácia ľudských práv (Článok 1):

+ Ukážka ujgurčiny v rôznych druhoch ortografie Persko-arabské písmo ھەممە ئادەم زاتىدىنلا ئەركىن، ئىززەت-ھۆرمەت ۋە ھوقۇقتا بابباراۋەر بولۇپ تۇغۇلغان. ئۇلار ئەقىلغە ۋە ۋىجدانغا ئىگە ھەمدە بىر-بىرىگە قېرىنداشلىق مۇناسىۋىتىگە خاس روھ بىلەن مۇئامىلە قىلىشى كېرەك Yengi Yeziki    Cyrilika   Uyghur Latin Yéziqi (ULY) Hemme adem zatidinla erkin, izzet-huermet we hoquqta babbarawer bolup tughulghan. Ular eqilghe we wijdan'gha ige hemde bir-birige qeerindashliq munasiwitige xash rox bilen muamile qilishi keerek.  Ujgurčina v tureckej abecede Hemme adem zatidinla erkin, izzet-hörmet we xoquqta babbarawer bolup tuğulğan. Ular eqilğe we wicdanğa ige hemde bir-birige qérindaşliq munasiwitige xaş rox bilen mu’amile qilişi kérek.  Slovensky Všetci ľudia sa rodia slobodní a sebe rovní, čo sa týka ich dôstojnosti a práv. Sú obdarení rozumom a svedomím a majú navzájom konať v bratskom duchu.

Kategória:Turkické jazyky
Kategória:Ujguri
Kategória:Čína