Katakláza

Katakláza je prejavom krehkej deformácie resp. dynamickej metamorfózy, ktorá je spôsobená strižným napätím v dôsledku rastu fraktúr, na mikroskopickej aj makroskopickej úrovni najčastejšie pozdĺž zlomov, v najvrchnejšej časti zemskej kôry, kde prevládajú nižšie teplotno-tlakové podmienky ale väčšie deformačné rýchlosti. Má za následok drvenie, vznik kataklazitov, tektonických ílov (tzv. kakiritov) až pseudotachylitov.

Katakláza sa realizuje v podmienkach dilatácie, teda ťahového namáhania  hornín. V dôsledku pôsobenia napätia sa jednotlivé mikrotrhliny rozširujú a spájajú, čím tvoria rozsiahlejšie pukliny a fraktúry.Marko, F., Jacko, S., 1999: Štruktúrna geológia I (Všeobecná a systematická).  ISBN 80-88896-36-3 Vydavateľstvo Harlequin, Košice, s. 39 Pokračujúca klatakláza má za následok zmenšovanie veľkosti zŕn deformovanej horniny. V dôsledku opakovaného lámania a kĺzania pozdĺž takýchto fraktúr sa môžu minerálne zrná pohybovať a rotovať, takémuto pohybu sa hovorí kataklastický tok. Aj keď tento tok je tiež krehkou deformáciou, v rôznych mierkach (od mm do stoviek metrov) sa môže javiť ako homogénny a duktilný.Davis, G.H., Reynolds, S.J., 1996: Structural geology of rocks and regions. (2nd Edition). John Wiley & Sons. New York, 776 s.

Katakláza môže mobilizovať niektoré minerály ako grafit alebo pigmenty. To má za následok, že mnohé kataklazity majú makroskopicky veľmi neforemný vzhľad a sú bežne mylne považované za grafitické bridlice.

 Referencie 

Kategória:Metamorfóza