RONA

RONA a.s. (distribúcia pod značkou RONA) je slovenský výrobca nápojového skla so sídlom v Lednických Rovniach s históriou siahajúcou do 19. storočia. Názov Rona vychádza z niekdajšieho pomenovania obce „Lednicz Rone“. V roku 2017 firma oslávila 125. výročie založenia.

Spoločnosť patrí medzi popredných výrobcov bezolovnatého nápojového skla známeho ako krištalín. 96 % svojej produkcie vyváža a je dostupná vo viac ako 80 krajinách sveta. Ročná produkcia sklárne presahuje 60 miliónov kusov.

Skláreň obchoduje so širokou škálou zákazníkov z celého sveta a poskytuje im činnosti spojené s vývojom, výrobou a servisom nápojového skla v segmente skla pre domácnosti a skla určeného pre gastronómiu, letecké a lodné spoločnosti.

Produkty sklárne možno nájsť v Buckinghamskom paláci či v Bielom dome. RONA vytvorila v roku 2006 aj darčekovú súpravu pre futbalový klub Manchester United určenú pre fanshopy. Na prelome rokov 2008 a 2009 kreovala a vyrábala súpravu skla pre fanúšikov FC Barcelona. Sklo z Lednických Rovní sa dá nájsť aj v jednej z najluxusnejších reštaurácií v New Yorku v Rockefellerovom centre, v luxusných hoteloch v Dubaji, Las Vegas. Sklo spoločnosti RONA odoberajú letecké spoločnosti Emirates, Qatar Airways, Etihad, KLM, American Airlines. Kalichy série Harmony s figurálnou nohou boli prezentované v americkom sitkome zo sveta mladých fyzikov Teória veľkého tresku.

Hlavný výrobný program sklárne:
 automatická výroba: kalichy s ťahanou stopkou, kalichy s lepenou stopkou, poháre, veľké kusy (vázy, misy, karafy) a ostatné doplnky
 ručná výroba: kalichy, poháre, vázy, misy, karafy a doplnky
 zušľachťovanie skla rôznymi dekoračnými technikami: panto, brúsenie, maľovanie, diaryt, striekanie, sieťotlač, tampoprint, automatické ciachovanie laserom

 História 
Založenie
Skláreň založil v roku 1892 podnikateľ Jozef Schreiber ako poslednú a najväčšiu skláreň viedenskej spoločnosti Schreiber und Neffen, ktorá mala na svoju dobu najmodernejšie technické vybavenie. Skláreň v Lednických Rovniach je najúspešnejšia slovenská skláreň v histórii a v súčasnosti už však jediná (údaj  z roku 2017).

Začínala výrobou plochého skla, neskôr lisovaného skla pod značkou Kaiserkristall, ktoré firma zaviedla ako prvá v Rakúsko-Uhorsku. Toto bolo na prelome storočí veľmi populárne nielen v súvislosti s čoraz vzrastajúcou obľubou skla, ale aj vzhľadom na cenu a skutočnosť, že napodobovalo produkty luxusného brúseného krištáľového skla. Tento tovar sa predával pod názvom "cisársky krištáľ". Popri lisovanom skle sa vyrábalo ručne fúkané sklo pod značkou Rona Crystal so zameraním na nápojové sklo a súpravy pre hotely, liečebné ústavy, kaviarne... ako aj úžitkového skla pre domácnosť.

Popri čírom skle je skláreň známa aj svojimi dekoračnými technikami a to brúsenie, diaryt, guilloche, maľovanie, striekanie, sieťotlač, tampóprint, automatické ciachovanie laserom, no najväčší ohlas si získali dekory realizované technikou pantografuVladár, J. a kolektív, 1981: Encyklopédia Slovenska V. zväzok R – Š. Veda, Bratislava, s. 565. Skláreň v Lednických Rovniach zaviedla v roku 1896 pantografy anglickej výroby ako prvá na kontinente. V 40-tych rokoch 20. storočia spolupracuje skláreň pri tvorbe dekorov s profesionálnymi výtvarníkmi Vincentom Hložníkom a Martinom Benkom.

Archivované zbierky a dokumenty sú dôkazom, že výrobný sortiment sklárne bol od začiatku veľmi široký a mnohotvárny. Obsahuje historizujúce, často bohato zdobené ako aj plnofarebné kusy, kým v čase funkcionalizmu dochádza k vývoju jednoduchých elegantných tvarov kalíškov prevažne z číreho hladkého skla, ktoré  plne zodpovedajú zásadám tohto minimalistického a funkčného štýlu. Práve tieto línie boli ešte viac zdôraznené a rozvinuté patentovaním novej technológie ručnej výroby, tzv. ťahanej nohy v roku 1956, ktorá dodnes patrí k ikonickým znakom sklárskych produktov z Lednických Rovní .

Históriu a produkciu sklárne vo svojich publikáciách zdokumentovali mnohí odborníci, historici a publicisti ako Jan Bárta (1883–1959), Ján Mondok, Eduard Toran, Igor Didov, Karol, Hetteš, Jindra Bakošová, Agáta Žáčková, Jarmila Račeková a iný. Takisto články v odborných časopisoch ako Glassrevue, Sklář a keramik, Sklářske rozhledy, Umění a řemesla, Arte Regalo (španielsky časopis), Tableware International, Offrir International, Casastile (taliansky časopis),... dokumentujú produkciu a vývoj sklárne.

Začiatkom 20. storočia bola skláreň najväčším a najmodernejším sklárskym podnikom spoločnosti Schreiber und Neffen.

 Chronológia názvov a vývoj firmy 
 1892  Založenie sklárne pod názvom Schreiber und Neffen jej majiteľom a zakladateľom Josefom Schreiberom. Začína sa s výrobou tabuľového skla ako aj úžitkového skla pre domácnosť, ale predovšetkým so zameraním na výrobu nápojového skla a súprav pre veľkoodberateľov (hotely, liečebné ústavy, kaviarne...) pod značkou RONA CRYSTAL. Skláreň dodávala svoje výrobky rade významných hotelov, medzi nimi aj svetoznámemu hotelu Sacher vo Viedni. 1897  Sklené huty, účastinná spoločnosť Viedeň (Glashüttenwerke, vormals J. Schreiber und Neffen, Aktiengesellschaft Wien) začiatok 2.svetovej vojny  Stölzle Glasindustrie Aktiengesselschaft in Wien (väčšinu kapitálu sklárne ovládalo nacistické Nemecko prostredníctvom koncernu Creditanstallt – Bank verein in Wien) 18. február 1942  Sklené huty, účastinná spoločnosť so sídlom v Lednických Rovniach (osamostatnenie firmy súviselo so vznikom Slovenského štátu) od 25. októbra 1945 do znárodnenia  Slovenské sklené huty, pod národnou správou 1946 (po znárodnení)  Slovenské sklárne, národný podnik Lednické Rovne so sídlom v Bratislave 1950  Spojené sklárne, národný podnik Lednické Rovne od 1.1.1962  Podnik Spojené sklárne v Lednických Rovniach bol začlenený do VHJ "Sdružení podniků úžitkového skla" v Novom Bore''' od 1. januára 1972  Vznik VHJ (výrobno-hospodárska jednotka) Tatrasklo s generálnym riaditeľstvom v Trnave, do ktorého bolo zaradených 5 slovenských sklárskych podnikov 1990  Po vzniku samostatného Slovenska podnik odchádza ako prvý z GR (generálne riaditeľstvo) Tatrasklo – nastáva obdobie transformácie 1. apríl 1990  Spojené sklárne, štátny podnik Lednické Rovne 1. máj 1992  Zmena názvu na akciovú spoločnosť LR Crystal a.s. – jej cieľom bolo preniknúť na zahraničné trhy pod značkou LR Crystal a neskôr RONA Crystal slovenským vývozcom. 2. január 1996 – 25. apríl 2000  B.D.S. a.s. – obchodná spoločnosť realizovala do zahraničia 95% produkcie výrobnej spoločnosti LR Crystal, a.s. 1996  Zriadená zahraničná obchodná pobočka – organizačná zložka v Liberci, Česko. 26. apríl 2000 – 30. december 2001  RONA Trading a.s. – vznikla premenou z obchodnej spoločnosti B.D.S. a.s. 17. december 2001 – 31. december 2002  RONA Crystal a.s. – výrobná spoločnosť, vzniká splynutím LR Crystal a.s. a RONA Trading a.s. 9. január 2002  RONA, a.s. – obchodná spoločnosť 1. január 2003  RONA, a.s. – súčasné obchodné meno spoločnosti so sídlom v Lednických Rovniach – vznikla zlúčením RONA Crystal a.s. a RONA a.s.. Predstavuje skupinu organizácií zabezpečujúcich komplexné činnosti spojené s vývojom, výrobou a predajom úžitkového skla a ďalších aktivít.

Vývoj sklárskej výroby v Lednických Rovniach prešiel mnohými organizačnými zmenami, skláreň prekonala aj niekoľko krízových období a pomerne často sa menil aj jej výrobný program a zameranie produkcie, či už to bolo lisované sklo, cylindre na lampy, technické a laboratórne sklo, žiarovky, dojčenské fľaše…, a začiatkom 20.storočia získala uznanie ako výrobca predovšetkým kvalitného nápojového skla. Tento program je reprezentačným artiklom sklárne až do súčasnosti, pričom sa menil hlavne pomer ručnej a strojovej výroby ako aj podiel dekorovaného skla. Od polovice 60-tych rokov 20.storočia sa skláreň zameriava najmä na postupné zavádzanie strojovej automatickej výroby skla.

 Kalendár inovácií 
 1892  Začína sa s výrobou tabuľového skla ako aj úžitkového skla pre domácnosť, ale predovšetkým so zameraním na výrobu nápojového skla a súprav pre veľkoodberateľov (hotely, liečebné ústavy, kaviarne,...). 1896  Prvé poháre zdobené v tom čase jedným z najmodernejších zariadení a to pantografom zakúpeným v Anglicku (prvé anglické pantografy na európskom kontinente). Tenkostenná kalíškovina s jemným pantodekorom sa stáva pre LR jedným z typických poznávacích znakov. Kalichy boli vyzdobené štylizovanými motívmi vegetácie a neskôr vzormi z obdobia secesie. 1902  Zavedenie dekorovania technikou giloš. 1918  Zatvorenie sklárne v Uhrovci a premiestnenie výroby sklenených tienidiel na lampy (cylindre na petrolejové lampy), ktoré sa stali veľmi výraznou produkciou a exportným artiklom. 1956  Zavedenie technológie ťahanej nohy v sériovej ručnej výrobe ako prví na svete (dizajnéri Hološko-Taraba). Ikonický znak sklárskych produktov z Lednických Rovní . do roku 1968  Popri tradičnej výrobe hladkého a zušľachteného skla sa výroba dočasne orientovala aj na produkciu žiarovkových baniek, neskôr dojčenských fliaš a technického skla. 1968  Prechod od ručnej k automatizovanej výrobe. 1981  Zavedenie 1. linky na výrobu mechanicky tvarovanej kalíškoviny fúkaco-fúkacou technológiou (blow-blow goblet forming process). 1998  Zmena zloženia skloviny na bezolovnatý krištáľ – krištalín 1998  Uvedenie do prevádzky automatickej linky na výrobu váz, karáf a mís fúkaco-fúkacou technológiou. 2001  Spustením automatickej linky si skláreň vybudovala svetovo unikátne know-how v podobe sortimentu fúkaných kalíškov označovaných ako “ťahaná noha”. Táto technológia v kombinácii s dvakrát  fúkaným kalichom bola prvýkrát vo svete sériovo aplikovaná v sklárni RONA a najvýraznejšou mierou sa podpísala pod súčasné úspechy a renomé sklárne.  2004  Medzinárodný patent na bezbárnatý krištáľ . Spoluorganizácia konferencie Norbert Kreidl Memorial Conference 23.-26. 6. 2004 Trenčín, Slovensko   2007  Zavedenie platinovej technológie, ktorá znižuje tzv. líniovú koróziu skla tým, že platina zabraňuje preniknutiu žiaromateriálu do skla. 2008  Zavedenie do prevádzky automatickej linky na výrobu mechanicky tvarovaných pohárov. 2008  Zavedenie unikátnej laserovej technológie  na opracovanie ústnych okrajov kalíškov za horúca, čím sa dosiahla extrémna pevnosť ústneho okraja. Realizácia tohto zámeru sa prejavuje ako významný prvok pri schopnosti presadiť sa úžitkovým sklom v gastronómii, leteckej a lodnej preprave. 2009  Modernizácia ručnej výroby výstavbou 3 nových buniek pre ručnú výrobu a ich napojenie na taviaci agregát pre automatickú linku, čím si firma udržuje energeticky efektívnu ručnú výrobu aj do budúcnosti. 2016  Patentovanie automatického laserového ciachovania výrobkov. 2016  Zavedenie automatickej inšpekcie kvality na automatických  linkách, čo zabezpečuje zvýšenie štandardizácie kvality v prospech zákazníka.

 Veda a výskum 
V rámci vedeckovýskumných aktivít skláreň úzko spolupracuje s domácimi a zahraničnými inštitúciami, ktoré vykonávajú aktivity zamerané na oblasť skla.
 Ústav anorganickej chémie Slovenskej akadémie vied, Bratislava
 VITRUM Laugaricio, Centrum kompetencie pre výskum skla, Trenčín
 Ústav skla a keramiky, VŠCHT Praha
 Katedra materiálových technológii a environmentu, Fakulta priemyselných technológií Trenčianskej univerzity Alexandra Dubčeka v Púchove
 Slovenská sklárska spoločnosť, Lednické Rovne
 Zväz sklárskeho priemyslu SR, Bratislava

 Dizajnéri 
Vzájomnú informovanosť, výmenu skúseností a popularizáciu výsledkov v tejto oblasti uľahčujú aj početné výstavy a sympózia, ktoré sa stali medzinárodnými tvorivými stretnutiami sklárskych umelcov. Do histórie slovenského sklárskeho dizajnu sa zapísali predovšetkým Karol Hološko (1912 – 1978), Jaroslav Taraba (1932), Ladislav Pagáč (1949), Jozef Kolembus (1955), Juraj Steinhübel (1958), Patrik Illo (1973), Miloš Janků (1955), Peter Šípoš (1963), Mária Berkyová-Račeková (1983) . V roku 1957 v sklárni bolo založené Výtvarno-technické oddelenie. Koncepciu a spôsob fungovania oddelenia, ako potrebného kreatívneho medzičlánku na ceste od návrhu k realizácii vo výrobe, vypracoval Karol Hološko, prvý známy slovenský dizajnér, ktorý pôsobil v sklárni v období 1947 až 1971.

 Prehľad udelených ocenení za výrobky 
Skláreň RONA sa venuje dizajnu svojich výrobkov. Za svoje estetické a výtvarné poňatie získali jej produkty mnohé medzinárodné ocenenia.
 MILÉNIUM Budapešť  1896 Najvyššie ocenenie   Hornouhorská výstava Žilina  1903 Čestný diplom   Uhorská výstava Londýn  1908 Zlatá medaila a diplom   3. celoslovenská výstava umeleckého priemyslu Bratislava  1958 1. cena Karol Hološko Corning Glassmuseum New York  1959 Diplom de Honor Karol Hološko 12. Trienále Miláno  1960 Zlatá medaila Dagmar Kudrová 4. celoslovenská výstava umeleckého priemyslu Bratislava  1962 1. cena Jaroslav Taraba Súťaž o dokonalý výrobok Praha  1962 Cena za dokonalý výrobok Karol Hološko Exempla 1972 Mníchov  1972 Strieborná medaila Karol Hološko
Strieborná medaila Jaroslav Taraba Medzinárodná výstava skla Jablonec nad Nisou  1973 2 medaily Karol Hološko
1973 medaila Jaroslav Taraba

1973 zlatá medaila Jindřich Rejnart

1975 Hlavná cena Jaroslav Taraba

1976 2 medaily

1979 Hlavná cena Jaroslav Taraba Výber vynikajúcich výrobkov Praha  1974 Cena za výrobok roka Jaroslav Taraba
1975 Cena za výrobok roka Karol Hološko Medzinárodný veľtrh spotrebného tovaru Brno  1975, 1977, 1980, 1981 Zlatá medaila Jaroslav Taraba 
1982 Zlatá medaila Jozef Kolembus

1983 Zlatá medaila Jaroslav Taraba

1986 Zlatá medaila Jozef Kolembus

1987 Zlatá medaila Vladimír Žahour

1988 Zlatá medaila Jozef Kolembus

1989 Zlatá medaila Jaroslav Taraba Cena Bohemia Crystal za najpredávanejší výrobok roka  1994 Peter Šipoš  Národná cena za dizajn  1995 Jozef Kolembus  Národná cena za dizajn  2001 až 2009 Uznanie Patrik Illo  DESIGN PLUS Nemecko  2006 Patrik Illo  FORM 2008 Nemecko  2008 Patrik Illo 

 Múzeum 
Dôležitým znakom spojenia dnešnej modernej sklárne s jej historickými koreňmi je aj Slovenské sklárske múzeum založené v roku 1988 ako jediná inštitúcia s touto profiláciou na Slovensku. Sídlom múzea je zámok – kaštieľ, ktorý bol bývalým sídlom zakladateľov sklárne, a koncom 80. rokov 20. storočia bol zrekonštruovaný a je využívaný aj na komerčné účely a slúži ako administratívno-obchodné centrum. Časť zámku slúži ako vzorkovňa produktov a priestory pre rokovanie so zákazníkmi. Cieľom múzea je sprostredkovať obraz o dejinách, ktoré pomáhajú šíriť povesť o kvalite tradičného sklárstva nielen regiónu, ale celého Slovenska. Z iniciatívy sklárne a združenia sklárskych výtvarníkov našli svoje miesto v Lednických Rovniach i pravidelné bienálne medzinárodné sklárske sympózia, ktoré pomáhajú šíriť povesť o kvalite slovenského sklárstva.

Históriu sklárskej produkcie z Lednických Rovní dokumentujú aj početné kolekcie uložené depozitároch galérií a múzeí a to Slovenské národné múzeum – Historické múzeum v Bratislave, Stredoslovenské múzeum v Banskej Bystrici, Slovenské národné múzeum– Etnografické múzeum v Martine, Slovenská národná galéria v Bratislave, Umeleckopriemyselné múzeum v Prahe, Corning Museum of Glass v New Yorku.

 Knižné publikácie 
 Bárta Jan: Náčrt k dejinám sklářství na Slovensku. In: Sklářské rozhledy. 1947, č. 1, s. 9 – 12
 Mondok Ján: Z dejín výroby skla v Lednických Rovniach
 Húževka Milan: Hviezda výtvarného neba Karol Hološko. Bratislava: Ametyst, 2000, ISBN 9788089031580
 Janovíčková Marta: Úžitkové umenie a remeslo po roku 1900. In: Dejiny slovenského výtvarného umenia – 20. storočie. Ed. Rusinová Zora, Bratislava: SNG, 2000, ISBN 8080590311, s. 237 – 241
 Kolesár Zdeno: Genéza a vývoj dizajnu. In: Dejiny slovenského výtvarného umenia – 20. storočie. Ed. Rusinová Zora, Bratislava: SNG, 2000, ISBN 8080590311, s. 256 – 261
 Schrammová Ágnes: Umenie a remeslo. In: Dejiny slovenského výtvarného umenia – 20. storočie. Ed. Rusinová Zora, Bratislava: SNG, 2000, ISBN 8080590311, s. 250 – 255
 Michalides Pavol: Umelecké remeslá na Slovensku. Bratislava: Tatran, 1980
 Michalides Pavol: Úžitková výtvarná tvorba na Slovensku. Od polovice 19. storočia po súčasnosť. Bratislava, Pallas, 1978
 Michalides Pavol: Výtvarná kultúra výroby. Bratislava: Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1984
 Palata Oldřich: Sklo na Světové výstavě Expo 58. In: Bruselský sen. Eds. Kramerová Daniela – Skálová Vanda, Praha: Arbor vitae, 2008, s. 116 – 131
 Palata Oldřich: Československé sklo po Světové výstavě Expo 58. In: Bruselský sen. Eds. Kramerová Daniela – Skálová Vanda, Praha: Arbor vitae, 2008, s. 276 – 287
 Toran Eduard: K umeniu okolo nás: užité umenie a priemyslové výtvarníctvo vo Sväze slovenských výtvarných umelcov. Bratislava: Slovenský fond výtvarného umenia, 1965
 Račeková Jarmila: Sto rokov sklárne v Lednických Rovniach 1892 – 1992. Spojené sklárne, Lednické Rovne, 1992
 Pišútová Irena – Bakošová Jindra: Katalóg slovenských sklární. In: Sborník Slovenského národného múzea. História, 17, 1977, s. 227 – 245
 Pišútová Irena – Bakošová Jindra: Katalóg slovenských sklární. In.: Sborník Slovenského národného múzea. História, 18, 1978, s. 154
 Pupala Štefan a kol.: 75 rokov Spojené sklárne Lednické Rovne 1892 – 1967. Spojené sklárne, Lednické Rovne, 1967

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Oficiálna webstránka spoločnosti
 Stránka Schreiber und Neffen vytvorená v spolupráci s RONA, a.s. s cieľom digitalizácie vzorových kníh a katalógov firmy J. Schreiber & Neffen z rokov 1874–1945 
 video RONA
 Sklárska pracovná pospolitosť – podnikové noviny z roku 1944 dostupné v Digitálnej knižnici UKB

Kategória:Sklárne na Slovensku
Kategória:Podniky založené v 1892
Kategória:Lednické Rovne