Hladký štít

Hladký štít (; v minulosti Hladký; ) je uzlový vrch v hlavnom hrebeni Vysokých Tatier na slovensko-poľskej hranici. Leží v závere Tichej doliny nad Podbanským, približne  severozápadne od Popradu.

 Názov 
Názov je ľudového pôvodu. Jeho úbočia navštevovali pastieri. Porastá ich dlhá hladká tráva. Verzia „Hladký,“  sa objavuje v horolezeckých sprievodcoch Arna Puškáša. Smerodajná je však forma Hladký štít, aj keď je vytvorená umelo, ako uvádza vyššie citovaný Ivan Bohuš v knižke uvedenej v referenciách. Názov Hladký štít schválila názvoslovná komisia TANAPu.

 Poloha 
Nachádza sa v strednej časti Tatier, na západnom okraji podcelku Východné Tatry a ich časti Vysoké Tatry. Leží na slovensko-poľskej hranici, na pomedzí Prešovského kraja a Malopoľského vojvodstva. Západné a juhozápadné svahy hrebeňa patria do okresu Poprad a katastra mesta Vysoké TatryIn: Názvy vrchov, dolín, priesmykov a sediel. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, dostupné v archíve., východné do Powiatu tatrzańského a katastra gminy Bukowina Tatrzańska. Najbližšími sídlami na slovenskom území sú juhozápadne situované Podbanské, južne ležiace Štrbské Pleso, juhovýchodne Vyšné Hágy a severovýchodne Tatranská Javorina, severozápadne v Poľsku je mesto Zakopané. Vrch sa nachádza v Tatranskom národnom parku v slovenskej i poľskej časti pohoria a na západne orientované svahy na Slovensku zasahuje národná prírodná rezervácia Tichá dolina, na južné aj Kôprová dolina.

 Opis 
Hladký štít leží v hlavnom hrebeni Vysokých Tatier, priamo nad Hladkým sedlom (). Vypína sa v závere Tichej doliny a z jeho masívu vybieha juhozápadným smerom mohutný Hrebeň Kôp, ktorý začína v blízkom sedle Závory a tvorí samostatnú časť Liptovské kopy. Práve týmto sedlom vedie tiež hranica medzi Východnými a Západnými Tatrami. Vrch má strmé trávnato – skalnaté svahy, typické už skôr pre neďaleké Červené vrchy. Na západných svahoch pramení Tichý potok, považovaný za zdrojnicu Belej, voda z južných častí odteká do Kôprovského potoka, patriaceho do povodia Váhu. Severne leží Zadni Staw Polski a Wole Oko, východne Czarny Staw Polski, ktorými voda z tejto časti hrebeňa odteká potokom Roztoka do Bielej vody a Dunajca.

Západne sa nachádza Goričková (), Kresanica (), Magura (), Veľká kopa (), Tichý vrch (), Zadná Garajova kopa (), Predný Holý vrch () a Krížna (), južne Kriváň (), Nefcerské veže (), Hrubý vrch () a Kotolnica (), východne Kôprovský štít (), Hrubý štít (), Miedziane () a Opalony Wierch () a severne Kozí vrch (), Wielki Woloszyn (), Wielka Koszysta (), Žólta Turnia (), Kościelec (), Zawratowa Turnia (), Svinica (), Kasprov vrch () a Valentková ().Vysoké Tatry. Turistická mapa. 1 : 50 000. 14. vydanie. Harmanec: VKÚ, a. s., 2023. Na vrchol nevedie značený turistický chodník.

 Výhľady 
Turisticky oficiálne voľne neprístupný skalnatý vrchol umožňuje kruhový rozhľad. Je chodecky dostupný z turisticky značeného Hladkého sedla za 10 minút, nie je to však značený terén. Ponúka výhľad na okolité vrcholy a blízke doliny Vysokých a Západných Tatier, pri vhodných podmienkach je vidieť aj časť Nízkych Tatier.

 Prístup 
Štít sa nachádza na území národnej prírodnej rezervácie a Tatranského národného parku, preto prístup na vrchol je nežiadúci. Blízkosť Hladkého sedla, kde končí chodník z Tichej i Kôprovej doliny, však umožňuje prístup hrebeňom na tento vrchol. 

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

 Pozri aj 
 Vysoké Tatry
 Tichá dolina (národná prírodná rezervácia)
 Kôprová dolina (národná prírodná rezervácia)
 Tatranský národný park
 Zoznam vrcholov vo Vysokých Tatrách

 Externé odkazy 
 Poloha na turistickej mape
 Na Hladké sedlo z Podbanského
 Na Hladké sedlo z Troch studničiek 

Kategória:Dvojtisícovky na Slovensku
Kategória:Dvojtisícovky v Poľsku
Kategória:Vrchy Vysokých Tatier
Kategória:Vrchy v okrese Poprad
Kategória:Vysoké Tatry (mesto)
Kategória:Vrchy v Malopoľskom vojvodstve