Turbiditný prúd

Turbiditný prúd je vodný prúd so zvýšenou hustotou, ktorý sa pohybuje dolu svahom v dôsledku svojej väčšej hustoty, než má kvapalina, ktorá ho obklopuje. Termín sa väčšinou používa na opísanie prúdov vo vodnom prostredí, oceánoch, jazerách, k podobným javom však môže dochádzať aj v iných typoch prostredia (napr. lavína).

Termínom turbiditný prúd môže byť označený proces transportu sedimentu v suspenzii v dôsledku turbulencie transportného média, ako aj sedimentárna sekvencia takto uložená. Morfologicky vytvárajú turbiditné prúdy spravidla telesá lalokovitého tvaru, označované ako podmorské vejáre.Mutti, E., Tinterri, R., Remacha, E. Mavilla, N. Angella, S., Fava, L., 1999: An Introduction to the Analysis of Ancient Turbidite Basins from an Outcrop Perspective. AAPG Continuing education course note series #39, AAPG, Tulsa, 61 s.

Turbiditné prúdy sú obvykle spustené zemetraseniami alebo zosuvmi. Dochádza pritom k nasýteniu vody sedimentom a jej následnému gravitačnému pohybu do nižšej časti sedimentačnej panvy. Rýchlo sa pohybujúci prúd cestou po svahu eroduje nespevnený sediment a odnáša ho so sebou. Výsledkom sedimentácie takýchto prúdov sú typicky zvrstvené horninové celky označované ako turbidity. Sedimentárna sekvencia ideálneho turbiditného prúdu je označovaná ako tzv. Boumova sekvencia.Šujan, M., 2021: Sedimentológia klastík. Procesy usadzovania a analýza fácií. Univerzita Komenského, Bratislava, 208 s. ISBN: 978-80-223-5099-0

Turbiditné prúdy sú časté v oblastiach so silnou seizmickou aktivitou, na podmorských svahoch, v blízkosti hlbokomorských priekop, na aktívnych okrajoch kontinentov, prípadne pri podmorských kaňonoch na pasívnych kontinentálnych okrajoch. Na ich spustenie nie je potrebný veľký sklon svahu (stačí iba 1-3°) ale prekročenie súdržnosti sedimentu. Takýto proces môže iniciovať dosah spodnej časti búrkového vlnenia či pokles vodnej hladiny a následná zmena režimu sedimentácie.

S narastajúcim sklonom svahu narastá i sila a rýchlosť prúdu, ktorý tak môže niesť väčšie množstvo sedimentu. To má za následok zvýšenie hustoty prúdu. Niektoré turbiditné prúdy môžu dosahovať rýchlosť do 500 km/h.

 Zaznamenané turbiditné prúdy 
8. novembra 1929 bolo zaznamenané zemetrasenie pri Grand Banks, neďaleko pobrežia Newfoundlandu, následkom ktorého došlo k pretrhnutiu transatlantického telegrafného spojenia. Spojenie tvorilo niekoľko paralelných káblov, umiestnených v rôznych častiach kontinentálneho svahu. 12 káblov sa postupne pretrhlo na 28 miestach, pričom sa podarilo zaznamenať presné časy i miesta ich pretrhnutia. Následný výskum potvrdil, že zemetrasenie spustilo asi 100 km/h sa pohybujúci turbiditný prúd, ktorý prešiel po 600 km dlhom kontinentálnom svahu a roztrhal káble ktoré mu stáli v ceste.

 Referencie 

 Zdroj 

Kategória:Hydrodynamika
Kategória:Geologické procesy