Ťava

Ťava môže znamenať aj hlupáka, najmä hlúpu ženu, pozri hlupák.

Ťava (iné názvy pozri nižšie;  lat. Camelus) je rod z čeľade ťavovité. 

 Názvy 
Zastarané slovenské názvy rodu Camelus sú: ťávaťava. In: Historický slovník slovenského jazyka, ťevaťewa. In: Slowár Slowenskí Češko-Laťinsko-Ňemecko-Uherskí, kamelkamel. In: Historický slovník slovenského jazyka. Nárečové tvary sú tava, čavaŤava ― velblúd, velbludorys. In: Kultúra slova č. 2 2002 , ščava.

Okrem toho sa do roku 1940, ale najmä v 19. storočí, v slovenčine ako spisovné synonymum slova ťava alternatívne používal názov veľblúdveľblúd. In: Pravidlá slovenského pravopisu 1931. S. 317veľblúd. In: Pravidlá slovenského pravopisu 1940. S. 428veľblúd. In: Slovník slovenského jazyka (Peciar), veľbludRÍZNER, Ľ. V. Živočíchopis. Uh. Skalica 1875. S. 50, velblúdMATZENAUER, F. O. Krátky prírodopis. 2. vyd. B. Štiavnica 1874. S. 22, velblud. V nárečiach (spravidla východoslovenských) sa dodnes vyskytujú tvary: velblud, velblut, veľbľud, velbľud. 

Niektorí autori slovo veľblúd (resp. jeho uvedené varianty) nepoužívali ako označenie rodu Camelus, ale ho používali v niektorom z nasledujúcich významov: 
 len ťava dvojhrbá (rovnako sa niekedy používa aj názov ťava, t. j. ťava ako opak dromedára)Kožehuba, J. Prírodopis pre nár. školy. Diel 1. Živočíchopis. Turč. Sv. Martin 1872. S. 19;
 len ťava jednohrbá (zatiaľ čo celý rod sa volal ťava)Győrffy, I. Prírodopis ... pre žiakov ľud. škôl. 9. vyd. Ostrihom 1899. S. 12.
Podľa Bernoláka (okolo roku 1800) slovo velblúd (ktoré on považoval za bohemizmus) znamenalo popri zvierati aj kotevné lano alebo kotvicu (pričom ale nie je upresnené, ktorý z dvoch významov slova kotvica - rastlina kotvica plávajúca alebo vojenská kotva typu murex - má na mysli).welblúd, kotwica, kotwa. In: Slowár Slowenskí Češko-Laťinsko-Ňemecko-Uherskí

 Etymológia 
Slovo ťava je v slovenčine doložené od 17. storočia. Pochádza z maďarského slova teve (ťava) prevzatého z turk. jazykov.ťava. KRÁLIK, Ľ. Stručný etymologický slovník slovenčiny. Bratislava: Veda. 2015. S. 606

Slovo veľblúd je v slovenčine doložené od 16., častejšie od 17. storočia. Nie je isté, či toto slovo bolo do slovenčiny prevzaté z češtiny (v dnešnej češtine: velbloud, v starej češtine: velblúd), alebo či bolo prevzaté už z praslovančiny, keďže sa obdobné slovo vyskytuje v mnohých nových i starých slovanských jazykoch (napr. v poľštine wielbłąd, po starorusky velьbudъ, dnes po rusky, ukrajinsky a bulharsky verbľud, po slovinsky velblod, po hornolužicky wjelbłud). Bernolák (okolo roku 1800) uvádzal slovo ťava ako slovenské slovo a slovo velblúd ako zodpovedajúce slovo české resp. bohemizmusťawa. In: Slowár Slowenskí Češko-Laťinsko-Ňemecko-Uherskí. V starej češtine (a teda možno aj v starej slovenčine, ale priamych dokladov niet) slovo velblúd znamenalo ťavu i slona, zatiaľ čo v ostatných slovanských jazykoch obdobné slovo znamenalo a znamená len ťavu. Praslovanské slovo zodpovedajúce dnešnému slovenskému veľblúd (jeho presný tvar je neistý, možno *velьbǫdъ) znamenalo len ťavu. Toto slovanské slovo pochádza z gótskeho slova ulbandus, ktoré takisto znamenalo len ťavu. Pôvod gótskeho slova je sporný, navrhuje sa napríklad vznik z latinského (z gréčtiny prevzatého) slova elephantus (slon) alebo priamo z gréckeho slova elefas (slon; genitív: elefantos) alebo z nejakého anatólskeho jazyka (možno z chetitčiny či luvijčiny).veľblúd. In: Historický slovník slovenského jazykaThe mysterious origin of Goth. 𐌿𐌻𐌱𐌰𐌽𐌳𐌿𐍃 /ulbandus/Insights into European camel history. Jonathan Beyer, University of Marburg. Indo-European Linguistics. 2022 Lehmann, W. P.: “U20. *ulbandus”. In: A Gothic Etymological Dictionary, based on the 3rd ed. of Feist’s dictionary, Leiden: E. J. Brill, 1986. S. 375PUHVEL, J. On the origin of Gothic ulbandus 'camel'. Linguistica 33.1 (1993). S. 187-190.velblúd. In: Vokabulář webový. slon. KRÁLIK, Ľ. Stručný etymologický slovník slovenčiny. Bratislava: Veda. 2015. S. 539

 Systematika 
rod ťava (Camelus):
viaceré Camelus sp.
†Camelus grattardi 
?†Camelus sivalensis (vrátane Camelus antiquus)
†Camelus thomasi 
†Camelus roris
†Camelus moreli
†Camelus concordiae
†Camelus knoblochi
 ťava dvojhrbá v užšom zmysle/domáca ťava dvojhrbá/ťava v užšom zmysle/drabár (Camelus bactrianus) – domestifikovaný druh
 ťava divá v užšom zmysle/divá ťava dvojhrbá (Camelus ferus) (Przewalski, 1878) – divý druh. V minulosti aj v súčasnosti niektorými autormi klasifikovaný ako poddruh Camelus bactrianus ferus (ťava dvojhrbá divá) alebo Camelus ferus bactrianusGrubb, P. 2005. Artiodactyla. In: D.E. Wilson & D.M. Reeder (ed.), Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3rd ed), pp. 637-722. Johns Hopkins University Press, Baltimore, USA.
 ťava jednohrbá/dromedár (Camelus dromedarius) 

Podľa Grzimeka sa v minulosti rod Camelus klasifikoval s dvoma recentnými druhmi Camelus ferus bactrianus a Camelus ferus dromedarius. Táto klasifikácia je zastaraná. Dnes sa uznávajú Camelus bactrianus a Camelus dromedarius ako samostatné a domestifikované druhy nezávislé na divom druhu Camelus ferus. Camelus ferus (ktorý sa od Camelus bactrianus líši na genetickej úrovni aj vzhľadom) v púšti Gobi sa klasifikuje ako samostatný druh, rozhodne nejde o predka Camelus bactrianus, ten nie je známy. Camelus ferus a divoký predok druhu Camelus bactrianus sa oddelili už pred 1,5–0,7 miliónmi rokov a Camelus bactrianus bol domestifikovaný až pred 6000–4000 rokmi. Divoký predok Camelus dromedarius tiež nie je známy.Grzimek's Animal Life Encyclopedia, 2nd edition. Volumes 15, s. 321

Stanovisko International Commission on Zoological Nomenclature (2003) teda udáva, že divá ťava dvojhrbá je označovaná ako Camelus ferus a domestifikovaná ako Camelus bactrianus. Toto označenie prebrala aj IUCNHare, J. 2008. Camelus ferus. The IUCN Red List of Threatened Species 2008: e.T63543A12689285. http://dx.doi.org/10.2305/IUCN.UK.2008.RLTS.T63543A12689285.en. Prístup 28. november 2018.

Krížením medzi Camelus bactrianus a Camelus dromedarius vzniká schopný hybrid Camelus dromedarius hybridus, ale samce sú sterilné.

 Opis 
Ťava je dosť vysoký, statný prežúvavec s malou hlavou na mohutnom krku. Dosahuje výšku do dva a pol metra, dĺžku do tri a pol metra. Srsť je nerovnomerná, na krku prechádza do hrivy. Ťava je zásadne bylinožravá, nie je vyberavá.

Ťavy majú pre ľudí široké využitie. Poskytujú im mäso, mlieko, krv, kožu, vlasy a ich výkaly sa používajú ako palivo.Grzimek's Animal Life Encyclopedia, 2nd edition. Volumes 12

Arabi rozoznávajú viac než 20 plemien tiav.

 Výskyt 
Na svete žije asi 15 miliónov domácich tiav, prevažne v severnej Afrike a západnej Ázii. V mongolských púšťach sa vyskytujú malé skupinky divokých tiav (Camelus ferus). V Austrálii nájdeme asi 25 tisíc zdivočených dromedárov (podľa iných prameňov až 700 tisíc), potomkov tiav dovezených z Arábie.

 Referencie 

 Iné projekty 

 Zdroj 


Kategória:Ťavovité