Dévanágarí

Dévanágarí (iné názvy pozri nižšie) je písmo typu abugida, ktoré sa používa v Indii a Nepále, napríklad na zápis sanskritu, hindčiny a nepálčiny. 

Píše sa zľava doprava, nerozoznáva veľké znaky od malých a má charakteristickú horizontálnu čiaru, ktorá prechádza hornou časťou znakov a spája ich. 

 Názov 
Slovenské názvy tohto písma sú: dévanágaríKRUPA, V, GENZOR, J. Jazyky sveta. Bratislava: Veda. 1996. S. 50dévanágarí. Slovník cudzích slov (akademický)dévanágarí. Slovník prepisov z orientálnych jazykov , dévanágaripísmo. In: MISTRÍK, J. et al. Encyklopédia jazykovedy. Bratislava: Obzor, 1993, S. 323STRITZ, František. Čo nám hovorí písmo: (grafológia pre každého). Nitra: Enigma, 1993, S. 179, devanagariONDRUŠ, Š., SABOL, J. Úvod do štúdia jazykov. Bratislava: Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1984, S. 287KLAČKO, H., MÜLLER, A. Svetlá a tiene Indie. V Bratislave: Štátne nakladateľstvo, 1947, S. 22. Nepresné (pozri nižšie) slovenské názvy sú:  devanágaridevanágari. ŠALING, S. Veľký slovník cudzích slov. 2000. S. 261, devanágaríGENZOR, J. Ako vzniklo písmo – Ázijské systémy písma (1). In: Svet vedy 1/1971. S. 7ONDREJOVIČ, S. Od hovoriaceho stroja k sociálnej lingvistike: kapitoly z jazykovednej historiografie. Bratislava: Veda, 2000, S. 99; nesprávny názov je dévánágaríŠPETKO, J. Knižná kultúra a písmo. Martin: Matica slovenská, 1969, S. 329 (Poznámka: V texte sú namiesto dĺžňou použité makróny.).
Príslušný názov v sanskrite aj v hindčine je: देवनागरी. Slovenský prepis tohto názvu je dévanágarí, prepis podľa systému ISO 15919 je dēvanāgarī a prepis podľa systému IAST je devanāgarī. Výslovnosť tohto názvu v sanskrite je [dévanágarí] a výslovnosť v modernej hindčine je [dévnágrí]. Názov znamená doslova "božské mestské písmo" (vysvetlenie pozri nižšie v článku). Vyskytujú sa aj vyššie uvedené slovenské názvy/prepisy tohto názvu s krátkym -e- (devanágarí, devanágari), prevzaté z tradičného medzinárodného prepisu, t. j. z prepisu podľa systému IAST; keďže sa však toto -e- zo systému IAST vyslovuje vždy dlho, správny prepis do slovenčiny má byť -é-.

Písmo sa alternatívne označuje kratším, starším názvom nágarí, ktorým sa ale alternatívne označuje vývojový predchodca písma dévanágaríKRUPA, V. et al. Písma sveta. Bratislava: Obzor, 1989, S. 193, ktorého niektorí autori chápu ako najstaršiu fázu písma dévanágarí.
Príslušný názov v sanskrite aj v hindčine je: नागरी. Slovenský prepis tohto názvu je nágarí a prepis podľa systému ISO 15919 i systému IAST je nāgarī. Výslovnosť tohto názvu v sanskrite je [nágarí] a výslovnosť v hindčine je [nágrí]. Názov znamená doslova "mestské písmo".

Možno sa stretnúť aj s označením sanskr(i)tské písmo, ktorý však má aj iné významy (najmä preto, lebo sanskrit sa pôvodne zapisoval inými písmami než dévanágarí).KRUPA, V, GENZOR, J. Jazyky sveta. Bratislava: Veda. 1996. S. 48 Podobne sa možno stretnúť aj s označeném hindské písmo či písmo Hindov, ktorým sa ale myslí predovšetkým dévanagári používané na zápis hindčiny.KRUPA, V, GENZOR, J. Jazyky sveta. Bratislava: Veda. 1996. S. 52India. In: Pyramída (encyklopedický časopis)

 Etymológia 
Sanskritské slovo nágarí je ženský rod slova nágara, čo je prídavné meno (typ vrddhi) od slova nagara, ktoré znamená mesto. Tvar ženského rodu je tu z dôvodu pôvodnej väzby so slovom lipi (doslova: písmo), t. j. nágarí lipi - doslova „mestské písmo“, prenesene „písmo vzdelancov“. 

Používalo sa niekoľko druhov písma nágarí. Jeden z nich sa volal dévanágarí, čo znamená „mestské [písmo] bohov“, „božské mestské [písmo]“ alebo „božské [písmo] vzdelancov“, keďže slovo déva znamená boh alebo božský.

 Rozšírenie 
Dévanágarí je hlavným písmom hindčiny, maráthčiny a nepálčiny. Od 19. storočia je najčastejším písmom na zápis sanskritu a jazyka páli. Dévanágarí sa používa aj v bhílčine, bhódžpurčine, kónkánčine, magadhčine, maithilčine, márvárčine, nevarčine, pahárčine (garhvalčine a kumaončine), santhalčine, jazyku tharu a niekedy v gudžarčine (godžračtine), sindhčine, pandžábčine a kášmirčine. Kedysi sa používala na zápis gudžarátčiny.

 Pôvod 

Dévanágarí je súčasťou rodiny písiem Nepálu, Indie, Tibetu a juhovýchodnej Ázie, ktoré vznikli z písma bráhmí. 

Z písma brahmí vzniklo okrem iného guptovské písmo (niekedy nazývané neskoré písmo brahmí). V druhej polovici 1. tisícročia po Kr. sa z guptovského písma vyvinuli viaceré písma, a to najmä nasledujúce tri:
 Písmo siddham (iné názvy: siddhamátriká, kutila, rané nágarí): Toto písmo vzniklo v 6. storočí. V Indii sa používalo zhruba len do 11. storočia, keď ho tam nahradili nižšie uvedené písma nágarí a šáradá. Prežilo však (sčasti až dodnes) vo východnej Ázii ako nosič textov tantrického budhizmu. 
 Písmo nágarí: Týmto písmom sa pôvodne písalo v severnej (najmä strednej severnej) Indii. Najstaršie doklady tohto písma sú zo 7. storočia (alebo aj skôr), ale sú problematické a nesporné doklady sú až z 9. storočia. Písmo nágarí je v závislosti od autora interpretované buď ako predchodca alebo ako najstaršia fáza písma dévanágarí (pričom vymedzenie okamihu konca tejto najstaršej fázy je sporné) alebo ako úplné synonymum názvu dévanágarí. Treba ale dodať, že niektorí autori chápu ako najstaršiu fázu písma (déva)nágarí (aj) vyššie spomínaný siddham, ktorý sa alternatívne označuje ako rané nágarí.
 Písmo šáradá (resp. presnejšie: protošáradá a šáradá): Toto písmo vzniklo asi v 7. storočí. Používalo sa najmä v Kašmíre a už dávno sa takmer prestalo používať, i keď dnes sa ešte občas používa na ceremoniálne účely.
Presne vývojové vzťahy a/alebo terminológia ohľadom týchto troch písem sú sporné - konkrétne sa v literatúre uvádza buď že vznikli paralelne z guptovského písma, alebo že zo siddhamu vzniklo nágarí (a šáradá vzniklo paralelne so siddhamom), alebo že zo siddhamu vzniklo šáradá (a nágarí vzniklo paralelne so siddhamom), alebo že zo siddhamu vzniklo nágarí aj šáradá. Porovnaj aj prehľad v článku dejiny písma.Franceschini, M. History of Indic Scripts. (2016). Magotra, Shikha & Kaushik, Baij & Koul, Ajay. (2020). A Comparative analysis for identification and classification of text segmentation challenges in Takri Script. Sādhanā. 45. Islam, A. & Khatun, B. (2024). Ancient India's classical alphabetical system innovates, evaluates, and expands the history of Brahmi Scripts: Proofs,
prospects and authenticity. Alphabet, 07(02), 66-81. doi:
10.21776/ub.alphabet.2024.07.02.02 DEVARU, R. Development of scripts in India – A Study. 2020 

Pôvodne sa teda písmo dnes väčšinou nazývané dévanágarí volalo nágarí. Názov dévanágarí sa začal používať pomerne nedávno, ale starší tvar nágarí je stále častý. Rýchle rozšírenie novšieho termínu dévanágarí, ktorý ako už bolo spomenuté doslova znamená božské mestské písmo, zapríčinilo pravdepodobne výlučné použitie tohto písma pri vydávaní posvätných sanskritských textov v druhej polovici 19. a začiatkom 20. storočia. Vytvoril sa dokonca dojem spätosti písma dévanágarí so sanskritom, takže sa dnes mylne predpokladá, že je „písmom sanskritu“. V skutočnosti v predkoloniálnom obdobím v Indii neexistovalo štandardné písmo pre sanskrit a používalo sa to, ktoré bolo blízke obyvateľstvu v lokalite, kde text vznikol.

V ďaľšom texte článku sú slová prepisované z písma dévanágarí podľa systému IAST.

 Princípy 
Písmo dévanágarí je bráhmí písmo typu abugida, čo znamená, že každé písmeno predstavuje spoluhlásku, ktorá sa v základnom tvare číta tak, že sa k nej pridá samohláska a. Napríklad, písmeno क sa číta ako ka, dve písmená कन sú kana, tri písmená कनय sú kanaya atď. Ak chceme vložiť iné samohlásky, alebo niektoré vynechať, sú potrebné nasledujúce úpravy spoluhlások alebo ich písmen:

 Rad spoluhlások sa píše typografickou ligatúrou alebo ligatúrami (saṃyuktākṣara, ). Napríklad, tri písmená कनय kanaya sa môžu spojiť do formy क्नय knaya, कन्य kanya, alebo क्न्य knya.
 Iné samohlásky ako je vložené a píšeme diakritickým znamienkom. Z क ka dostaneme के ke, कु ku, की kī, का ká, atď.
 Pre samohlásky bez spoluhlások, pri začiatočných samohláskach v slovách a samohláskach po iných samohláskach existujú samostatné písmená. Napríklad ak sa samohláska ū píše diakritickým znamienkom ू ako कू kū, má vlastné písmeno ऊ v prípade ऊक ūka a कऊ kaū.
 Koncová spoluhláska sa značí diakritickým znamienkom ्, ktoré sa volá virāma v sanskrite a halanta v hindčine. Ruší vloženú samohlásku ako napr. v prípade क्नय knaya dostaneme क्नय् knay. Halanta sa používa aj v prípadoch radov spoluhlások, keď neexistuje pri zápise vhodná typografická ligatúra.

Takéto písmeno alebo ligatúra s diakritikou sa nazýva akṣara, . Napríklad कनय kanaya je napísané tromi akšarami, slová क्न्य knja a कु ku sú napísané len jednou akšarou.

 Znaky 
Radenie písmen v dévanágarí je založené na fonetickom princípe, rovnako ako pri ostatných písmach z rodiny bráhmí. Zohľadňuje spôsob a miesto artikulácie spoluhlások a samohlások, ktoré predstavuje. Toto usporiadanie sa nazýva varṇamālā, doslova veniec písmen. Usporiadanie dévanágarí pre sanskrit slúži s malými obmenami ako predloha pre ďalšie jazykySalomon. (2003). 75

 Samohlásky 
Usporiadanie samohlások je nasledujúce:

Samostatný znakTransliterácia IASTAko diakritika znaku पSamostatný znakTransliterácia IASTAko diakritika znaku पkaṇṭhya(guturály)अaपआāपाtālavya(palatály)इiपिईīपीoṣṭhya(labiály)उuपुऊūपूmūrdhanya(cerebrály)ऋṛपृॠṝपॄdantya(dentála)ऌḷपॢॡḹपॣkaṇṭhatālavya(palatoguturály)एeपेऐēपैkaṇṭhoṣṭhya(labioguturály)ओoपोऔōपौ

 Ďalšie znaky pre samohlásky sú určované diakritickými znamienkami: ऍ ê, ऎ ĕ (drávidské krátke e), ऑ ô, ऒ ŏ (drávidské krátke o).
 Za samohláskami sa radia dva spoluhláskové diakritické znamienka: koncová nosovka anusvāra  ं ṃ a koncová frikatíva visarga  ः ḥ (zvaná अं aṃ a अः aḥ). Masica k anusváre v sanskrite pripomína, že „existuje nezrovnalosť, či preprezentuje homorganickú nosovú spoluhlásku, nazalizovanú samohlásku alebo nazalizovanú polosamohlásku, alebo všetky tri podľa kontextu.“ Visarga reprezentuje postvokalickú neznelú glotálnu frikatívu h, v sanskrite alofónu k s alebo zriedkavo r, obyčajne na konci slova. Niektoré recitačné tradície pridávajú echo samohlásky po výdychu: इः ihi. Masica považuje visargu, spolu so znakmi ङ ṅa a ञ ña, za „ľahko predpovedateľné“ velárne (guturálne) a palatálne nosovky, ktoré sú príkladmi „fonetického zničenia systému“.
 Ďalším diakritickým znamienkom je candrabindu/anunāsika  ँ. Salomon ju opisuje ako „dôraznejší tvar“ asnusváry, ktorá sa „niekedy používa na označenie pravej vokálnej nazalizácie.“ V moderných indoárijských jazykoch, ako napr. v hindčine, je rozlišovanie formálne: čandrabindu značí nazalizovanú samohlásku, anusvára značí homorganickú nosovú spoluhlásku predchádzajúcu inej spoluhláske: napríklad हँसी , , गंगा  Ganga. Ak má akšara (slabika) samohláskovú diakritické znamienko nad čiarou a tak nenecháva priestor pre znak „čandra“ () čandrabindu, zmení sa na bodku: हूँ , , ale हैं , . Niektorí autori vynechávajú úplne mesiačik a píšu vo všetkých prípadoch len bodku.
 Avagraha ऽ, obyčajne transliterovaná apostrofom, je sanskritské interpunkčné znamienko pre vypustenie samohlásky v morfofonologickom procese sandhi: एकोऽयम् ekoyam (← ekas + ayam), . Splynutie pôvodnej dlhej samohlásky sa niekedy značí s dvojitou avagrahou: सदाऽऽत्मा sadātmā (← sadā + ātmā), . Snell tvrdí, že v hindčine „je jej hlavnou funkciou ukázať, že samohláska sa pri zvolaní drží:“ आईऽऽऽ! āīīī! V magadhčine, ktorá má „trochu viac slovesných tvarov končiacich touto viazanou samohláskou“, sa avagraha používa na označenie ne-vynechania včleneného a na konci slova, čo je vlastne moderné pravopisné pravidlo: बइठऽ baiṭha, , oproti *बइठ baiṭh.
 Slabikotvorné spoluhlásky ṝ, ḷ a ḹ sú špecifické pre sanskrit a nie sú prítomné v dnešnej varnamáleVarnamālā (वर्णमाला) je názov pre „abecedu“ dévanágarí. Súčasná varnamálá hindčiny. a v ďalších jazykoch. Pôvodné znenie reprezentované ṛ je dnes stratené a jeho dnešná výslovnosť je niekde medzi  v hindčine a  v maráthčine. ḹ nie je dnes bežná fonéma ako v sanskrite, skôr je grafickým pravidlom a používa sa na vyvažovanie dlhých a krátkych párov znakov medzi samohláskami.
 Existuje špeciálne písanie रु ru a रू rū.

 Spoluhlásky 
Usporiadanie spoluhlások je nasledujúce:

 sparśa(okluzívy) anunāsika(nosovky) antastha(aproximanty) ūṣma/saṃghashrī(frikatívy) znelosť → aghoṣa ghoṣa aghoṣa ghoṣa prídych → alpaprāṇa mahāprāṇa alpaprāṇa mahāprāṇa alpaprāṇa mahāprāṇakaṇṭhya(guturály)कkaखkhaगgaघghaङṅaहhaॺxatālavya(palatály)चcaछchaजjaझjhaञñaयyaशśamūrdhanya(cerebrály)टṭaठṭhaडḍaढḍhaणṇaरraषṣaळḷadantya(dentály)तtaथthaदdaधdhaनnaलlaसsaoṣṭhya(labiály)पpaफphaबbaभbhaमmaवva

 Nakoniec sa používa ळ ḷa , ktoré predstavuje medzihláskovú retroflexnú bokovú úderovú alofónu znelej retroflexnej plozívy vo védskom sanskrite, a je fonémou v jazykoch ako maráthčina a rádžastánčina.
 Okrem klasického sanskritského súboru znakov sa časom vytvorilo aj niekoľko novších tvarov. Masica píše: „V každom prípade, podľa niektorých boli v tomto systéme zastúpené a poskytnuté všetky možné hlásky, a preto bol sanskrit pokladaný za perfektný jazyk. Bohužiaľ, bolo ťažké ponúknuť a vôbec predpokladať ďalšie hlásky, ktoré boli neznáme pre fonetikov sanskritu.“ Potom, čo sa v nových indoárijských jazykoch objavili a začali pribúdať vypožičané slová a internacionalizmy, boli buď ignorované v textoch, alebo zapisované cez diakritiku a ligatúry, ktoré sa pri prednese ignorovali.
 Najplodnejším diakritickým znamienkom je nuqtā ़. Hindčina ju používa pre perzské hlásky: क़ qa , ख़ qha , ग़ ġa , ज़ za , झ़ zha , फ़ fa , य़ ẏa , a pre alofonické ड़ ṛa  a ढ़ ṛha . Je možná aj hláska ऴ ḻa , len v hinčine nemá využitie.
 V singhčine sú implozívne spoluhlásky značené podčiarkou ॒: ॻ ḡa , ॼ j̄a , ॾ ḏ̣a , द॒ ḏa  a ॿ ḇa .
 Sonory s prídychom môžu byť reprezentované zloženými znakmi alebo ligatúrami s ह ha: म्ह mha, न्ह nha, ण्ह ṇha, व्ह vha, ल्ह lha, ळ्ह ḷha, alebo र्ह rha.
 Masica pripomína márvárčinu a jej používanie špeciálneho znaku pre ॸ ḍa .
 Najplodnejším diakritickým znamienkom je trīpal nuqtā ◌… . Hindčina ju používa pre perzské hlásky: ॹ źa 

 Zložené znaky 

Ďalšie časti textu s ligatúrami sa zobrazia len vtedy, ak operačný systém má nainštalované Unicode fonty s potrebnými znakmi ligatúr, napr. jeden z TDIL  fontov.

Ako už bolo spomenuté vyššie, spoluhlásky po ktorých nenasleduje samohláska ale ďalšia spoluhláska, môžu byť spojené v kompozite alebo typografickou ligatúrou. Tento súbor znakov a ich pravidiel sa viac alebo menej používa s určitými výnimkami. Ligatúry sú väčšinou štandardizované s určitými variáciami v spájaní. Nasledujúce Unicode usporiadanie je len jedným z možných schém:

 24 z 36 spoluhlások má vpravo vertikálnu čiarku (ख, घ, ण, atď.) Táto čiarka sa pri prvých a stredových znakoch kompozitu stráca. Napríklad: त + व = त्व, ण + ढ = ण्ढ, स + थ = स्थ. श ś(a) sa správa rozdielne ak predchádza व va, न na, च ca, ल la a र ra. Stáva sa z nej jednoduchý znak s tvarom slučky, ktorý posúva dolu znak druhého člena kompozitného znaku. Potom vzniká श्व śva, श्न śna, श्च śca, श्ल śla a श्र śra.
 र r(a) ako prvý člen prijíma tvar zahnutej čiarky smerujúcej hore nad koncovým znakom alebo diakritickým znakom pre ā-. Napríklad र्व rva, र्वा rvā, र्स्प rspa alebo र्स्पा rspā. Ak sú koncovými znakmi ट ठ ड ढ ङ छ, r sa značí dvomi čiarami naspodu koncového znaku, smerujúcimi dolu: ट्र ठ्र ड्र ढ्र ङ्र छ्र. V ostatných prípadoch tvorí pri koncovom znaku čiarku, smerujúcu dolu a doľava: क्र ग्र भ्र. Pri koncovke त ta je znak upravený na त्र tra.
 V prípade znakov, ktoré bočnú čiarku nemajú, ako द d(a) a ह  h(a), môže byť nasledujúci znak zmenšený a položený bez horizontálnej čiary pod neho, napr. द d(a) + घ gha = द्घ dgha, ह h(a) + म ma = ह्म hma. क k(a), छ ch(a) a फ ph(a) skracujú svoju bočnú nožičku a pripájajú sa priamo na nasledujúceho člena, napr. छ ch(a) + ञ ña= छ्ञ chña.
 Ligatúry pre kṣa a jña nie sú jednoznačné z ich tvarov. Znak pre kṣa je क्ष (क k(a) + ष ṣa) a jña je ज्ञ (ज j(a) + ञ ña).

Nasledujúca tabuľka zobrazuje všetky použiteľné bikonsonantné kompozitné znaky a ligatúry pre sanskrit, ktoré uvádza Masica. Ak sa kurzor umiestni nad ligatúrou, objaví sa jeho IAST transliterácia a IPA výslovnosť.

 क ख ग घ ङ च छ ज झ ञ ट ठ ड ढ ण त थ द ध न प फ ब भ म य र ल व श ष स ह ळ क्ष ज्ञकक्कक्खक्गक्घक्ङक्चक्छक्जक्झक्ञक्टक्ठक्डक्ढक्णक्तक्थक्दक्धक्नक्पक्फक्बक्भक्मक्यक्रक्लक्वक्शक्षक्सक्हक्ळक्क्षक्ज्ञखख्कख्खख्गख्घख्ङख्चख्छख्जख्झख्ञख्टख्ठख्डख्ढख्णख्तख्थख्दख्धख्नख्पख्फख्बख्भख्मख्यख्रख्लख्वख्शख्षख्सख्हख्ळख्क्षख्ज्ञगग्कग्खग्गग्घग्ङग्चग्छग्जग्झग्ञग्टग्ठग्डग्ढग्णग्तग्थग्दग्धग्नग्पग्फग्बग्भग्मग्यग्रग्लग्वग्शग्षग्सग्हग्ळग्क्षग्ज्ञघघ्कघ्खघ्गघ्घघ्ङघ्चघ्छघ्जघ्झघ्ञघ्टघ्ठघ्डघ्ढघ्णघ्तघ्थघ्दघ्धघ्नघ्पघ्फघ्बघ्भघ्मघ्यघ्रघ्लघ्वघ्शघ्षघ्सघ्हघ्ळघ्क्षघ्ज्ञङङ्कङ्खङ्गङ्घङ्ङङ्चङ्छङ्जङ्झङ्ञङ्टङ्ठङ्डङ्ढङ्णङ्तङ्थङ्दङ्धङ्नङ्पङ्फङ्बङ्भङ्मङ्यङ्रङ्लङ्वङ्शङ्षङ्सङ्हङ्ळङ्क्षङ्ज्ञचच्कच्खच्गच्घच्ङच्चच्छच्जच्झच्ञच्टच्ठच्डच्ढच्णच्तच्थच्दच्धच्नच्पच्फच्बच्भच्मच्यच्रच्लच्वच्शच्षच्सच्हच्ळच्क्षच्ज्ञछछ्कछ्खछ्गछ्घछ्ङछ्चछ्छछ्जछ्झछ्ञछ्टछ्ठछ्डछ्ढछ्णछ्तछ्थछ्दछ्धछ्नछ्पछ्फछ्बछ्भछ्मछ्यछ्रछ्लछ्वछ्शछ्षछ्सछ्हछ्ळछ्क्षछ्ज्ञजज्कज्खज्गज्घज्ङज्चज्छज्जज्झज्ञज्टज्ठज्डज्ढज्णज्तज्थज्दज्धज्नज्पज्फज्बज्भज्मज्यज्रज्लज्वज्शज्षज्सज्हज्ळज्क्षज्ज्ञझझ्कझ्खझ्गझ्घझ्ङझ्चझ्छझ्जझ्झझ्ञझ्टझ्ठझ्डझ्ढझ्णझ्तझ्थझ्दझ्धझ्नझ्पझ्फझ्बझ्भझ्मझ्यझ्रझ्लझ्वझ्शझ्षझ्सझ्हझ्ळझ्क्षझ्ज्ञञञ्कञ्खञ्गञ्घञ्ङञ्चञ्छञ्जञ्झञ्ञञ्टञ्ठञ्डञ्ढञ्णञ्तञ्थञ्दञ्धञ्नञ्पञ्फञ्बञ्भञ्मञ्यञ्रञ्लञ्वञ्शञ्षञ्सञ्हञ्ळञ्क्षञ्ज्ञटट्कट्खट्गट्घट्ङट्चट्छट्जट्झट्ञट्टट्ठट्डट्ढट्णट्तट्थट्दट्धट्नट्पट्फट्बट्भट्मट्यट्रट्लट्वट्शट्षट्सट्हट्ळट्क्षट्ज्ञठठ्कठ्खठ्गठ्घठ्ङठ्चठ्छठ्जठ्झठ्ञठ्टठ्ठठ्डठ्ढठ्णठ्तठ्थठ्दठ्धठ्नठ्पठ्फठ्बठ्भठ्मठ्यठ्रठ्लठ्वठ्शठ्षठ्सठ्हठ्ळठ्क्षठ्ज्ञडड्कड्खड्गड्घड्ङड्चड्छड्जड्झड्ञड्टड्ठड्डड्ढड्णड्तड्थड्दड्धड्नड्पड्फड्बड्भड्मड्यड्रड्लड्वड्शड्षड्सड्हड्ळड्क्षड्ज्ञढढ्कढ्खढ्गढ्घढ्ङढ्चढ्छढ्जढ्झढ्ञढ्टढ्ठढ्डढ्ढढ्णढ्तढ्थढ्दढ्धढ्नढ्पढ्फढ्बढ्भढ्मढ्यढ्रढ्लढ्वढ्शढ्षढ्सढ्हढ्ळढ्क्षढ्ज्ञणण्कण्खण्गण्घण्ङण्चण्छण्जण्झण्ञण्टण्ठण्डण्ढण्णण्तण्थण्दण्धण्नण्पण्फण्बण्भण्मण्यण्रण्लण्वण्शण्षण्सण्हण्ळण्क्षण्ज्ञतत्कत्खत्गत्घत्ङत्चत्छत्जत्झत्ञत्टत्ठत्डत्ढत्णत्तत्थत्दत्धत्नत्पत्फत्बत्भत्मत्यत्रत्लत्वत्शत्षत्सत्हत्ळत्क्षत्ज्ञथथ्कथ्खथ्गथ्घथ्ङथ्चथ्छथ्जथ्झथ्ञथ्टथ्ठथ्डथ्ढथ्णथ्तथ्थथ्दथ्धथ्नथ्पथ्फथ्बथ्भथ्मथ्यथ्रथ्लथ्वथ्शथ्षथ्सथ्हथ्ळथ्क्षथ्ज्ञदद्कद्खद्गद्घद्ङद्चद्छद्जद्झद्ञद्टद्ठद्डद्ढद्णद्तद्थद्दद्धद्नद्पद्फद्बद्भद्मद्यद्रद्लद्वद्शद्षद्सद्हद्ळद्क्षद्ज्ञधध्कध्खध्गध्घध्ङध्चध्छध्जध्झध्ञध्टध्ठध्डध्ढध्णध्तध्थध्दध्धध्नध्पध्फध्बध्भध्मध्यध्रध्लध्वध्शध्षध्सध्हध्ळध्क्षध्ज्ञनन्कन्खन्गन्घन्ङन्चन्छन्जन्झन्ञन्टन्ठन्डन्ढन्णन्तन्थन्दन्धन्नन्पन्फन्बन्भन्मन्यन्रन्लन्वन्शन्षन्सन्हन्ळन्क्षन्ज्ञपप्कप्खप्गप्घप्ङप्चप्छप्जप्झप्ञप्टप्ठप्डप्ढप्णप्तप्थप्दप्धप्नप्पप्फप्बप्भप्मप्यप्रप्लप्वप्शप्षप्सप्हप्ळप्क्षप्ज्ञफफ्कफ्खफ्गफ्घफ्ङफ्चफ्छफ्जफ्झफ्ञफ्टफ्ठफ्डफ्ढफ्णफ्तफ्थफ्दफ्धफ्नफ्पफ्फफ्बफ्भफ्मफ्यफ्रफ्लफ्वफ्शफ्षफ्सफ्हफ्ळफ्क्षफ्ज्ञबब्कब्खब्गब्घब्ङब्चब्छब्जब्झब्ञब्टब्ठब्डब्ढब्णब्तब्थब्दब्धब्नब्पब्फब्बब्भब्मब्यब्रब्लब्वब्शब्षब्सब्हब्ळब्क्षब्ज्ञभभ्कभ्खभ्गभ्घभ्ङभ्चभ्छभ्जभ्झभ्ञभ्टभ्ठभ्डभ्ढभ्णभ्तभ्थभ्दभ्धभ्नभ्पभ्फभ्बभ्भभ्मभ्यभ्रभ्लभ्वभ्शभ्षभ्सभ्हभ्ळभ्क्षभ्ज्ञमम्कम्खम्गम्घम्ङम्चम्छम्जम्झम्ञम्टम्ठम्डम्ढम्णम्तम्थम्दम्धम्नम्पम्फम्बम्भम्मम्यम्रम्लम्वम्शम्षम्सम्हम्ळम्क्षम्ज्ञयय्कय्खय्गय्घय्ङय्चय्छय्जय्झय्ञय्टय्ठय्डय्ढय्णय्तय्थय्दय्धय्नय्पय्फय्बय्भय्मय्यय्रय्लय्वय्शय्षय्सय्हय्ळय्क्षय्ज्ञरर्कर्खर्गर्घर्ङर्चर्छर्जर्झर्ञर्टर्ठर्डर्ढर्णर्तर्थर्दर्धर्नर्पर्फर्बर्भर्मर्यर्रर्लर्वर्शर्षर्सर्हर्ळर्क्षर्ज्ञलल्कल्खल्गल्घल्ङल्चल्छल्जल्झल्ञल्टल्ठल्डल्ढल्णल्तल्थल्दल्धल्नल्पल्फल्बल्भल्मल्यल्रल्लल्वल्शल्षल्सल्हल्ळल्क्षल्ज्ञवव्कव्खव्गव्घव्ङव्चव्छव्जव्झव्ञव्टव्ठव्डव्ढव्णव्तव्थव्दव्धव्नव्पव्फव्बव्भव्मव्यव्रव्लव्वव्शव्षव्सव्हव्ळव्क्षव्ज्ञशश्कश्खश्गश्घश्ङश्चश्छश्जश्झश्ञश्टश्ठश्डश्ढश्णश्तश्थश्दश्धश्नश्पश्फश्बश्भश्मश्यश्रश्लश्वश्शश्षश्सश्हश्ळश्क्षश्ज्ञषष्कष्खष्गष्घष्ङष्चष्छष्जष्झष्ञष्टष्ठष्डष्ढष्णष्तष्थष्दष्धष्नष्पष्फष्बष्भष्मष्यष्रष्लष्वष्शष्षष्सष्हष्ळष्क्षष्ज्ञसस्कस्खस्गस्घस्ङस्चस्छस्जस्झस्ञस्टस्ठस्डस्ढस्णस्तस्थस्दस्धस्नस्पस्फस्बस्भस्मस्यस्रस्लस्वस्शस्षस्सस्हस्ळस्क्षस्ज्ञहह्कह्खह्गह्घह्ङह्चह्छह्जह्झह्ञह्टह्ठह्डह्ढह्णह्तह्थह्दह्धह्नह्पह्फह्बह्भह्मह्यह्रह्लह्वह्शह्षह्सह्हह्ळह्क्षह्ज्ञळळ्कळ्खळ्गळ्घळ्ङळ्चळ्छळ्जळ्झळ्ञळ्टळ्ठळ्डळ्ढळ्णळ्तळ्थळ्दळ्धळ्नळ्पळ्फळ्बळ्भळ्मळ्यळ्रळ्लळ्वळ्शळ्षळ्सळ्हळ्ळळ्क्षळ्ज्ञक्षक्ष्कक्ष्खक्ष्गक्ष्घक्ष्ङक्ष्चक्ष्छक्ष्जक्ष्झक्ष्ञक्ष्टक्ष्ठक्ष्डक्ष्ढक्ष्णक्ष्तक्ष्थक्ष्दक्ष्धक्ष्नक्ष्पक्ष्फक्ष्बक्ष्भक्ष्मक्ष्यक्ष्रक्ष्लक्ष्वक्ष्शक्ष्षक्ष्सक्ष्हक्ष्ळक्ष्क्षक्ष्ज्ञज्ञज्ञ्कज्ञ्खज्ञ्गज्ञ्घज्ञ्ङज्ञ्चज्ञ्छज्ञ्जज्ञ्झज्ञ्ञज्ञ्टज्ञ्ठज्ञ्डज्ञ्ढज्ञ्णज्ञ्तज्ञ्थज्ञ्दज्ञ्धज्ञ्नज्ञ्पज्ञ्फज्ञ्बज्ञ्भज्ञ्मज्ञ्यज्ञ्रज्ञ्लज्ञ्वज्ञ्शज्ञ्षज्ञ्सज्ञ्हज्ञ्ळज्ञ्क्षज्ञ्ज्ञ

Nové indoárijské jazyky môžu používať už uvedené znaky vo svojich prebraných slovách zo sanskritu alebo z ďalších jazykov.

 Znaky prízvukov 
Tónový prízvuk vo védskom sanskrite sa píše rôznymi znakmi, ktoré závisia na určitej védskej škole (šákhy). V Rgvéde je anudātta písaná s podčiarkou (॒), svarita s vertikálnou čiarkou nad znakom (॑) a udātta sa neznačí.

 Interpunkcia 
V sanskrite sa pôvodne nepísala interpunkcia. Od 17. storočia dévanágarí v sanskrite a marathčine začalo používať vertikálnu čiarku (।) pre koniec riadku a dvojitú vertikálnu čiarku (॥) pre koniec verša.Intepunction

 Číslice 
+ ०  १  २  ३  ४ ५  ६  ७  ८  ९ 0  1  2  3  4 5  6  7  8  9

 Transliterácia 

Existuje niekoľko spôsobov transliterácie textu z dévanágarí do latinskej abecedy. Najčastejšie používanou transliteračnou schémou je IAST. Okrem nej existujú aj ďalšie schémy, ktoré sa pre písmo dévanágarí hodia a používajú.

 ISO 15919 je štandardizovaná transliteračná konvencia, ktorá bola kodifikovaná v roku 2001. Používa diakritické znamienka pre zaznamenanie väčšej množiny grafém bráhmí písiem do latinky.Pozri aj Transliterácia indických písiem: Ako používať ISO 15919 Časť, ktorá je určená pre dévanágarí, je takmer identická s akademickým štandardom pre sanskrit IAST.
 IAST () je akademický štandard prepisu sanskritu do latinky. IAST je vlastne schéma, ktorá sa používala v tlačených publikáciách. Vďaka Unicode fontom sa v súčasnosti už používa aj v elektronických textoch. Romanizačný štandard Národnej knižnice v Kalkate (), ktorý je štandardom určeným na prepis všetkých indických písiem rodiny bráhmí, je rozšírením IAST.
 Harvard-Kyoto v porovnaní s IAST vyzerá schéma Harvard-Kyoto jednoduchšie. Neobsahuje diakritiku, čo umožňuje ľahšiu typografickú prácu. Na rozlíšenie hlások však používa veľké a malé písmená, ktoré nemusia znamenať príbuznú hlásku v prepise, a tým je transliterácia ťažšie čitateľná.
 ITRANS je bezstratová transliteračná schéma pre prepis z dévanágarí do ASCII a často sa používa na Usenete. V skutočnosti je rozšírením Harvard-Kyoto schémy. V ITRANS je napr. slovo devanāgarī prepisované ako „devanaagarii“. Táto schéma je spojená s rovnomenným programom, ktorý umožňuje sádzanie v bráhmí písmach. Používateľ zadá slovo v latinke a program ITRANS ho prevedie do písma dévanágarí (alebo iného bráhmí písma).
 ALA-LC je transliteračná schéma prijatá Knižnicou Kongresu Spojených štátov a Americkou asociáciou knižníc a je rozšírená v knižniciach štátoch Severnej Ameriky. Transliterácia je založená na jazykoch, takže existuje jedna tabuľka pre hindčinu, ďalšia pre sanskrt a pálí, atď.

 Kódovanie znakových sád 
 ISCII () je znaková sada s pevnou 8-bitovou dĺžkou. Prvých 128 miest je zhodných s ASCII, druhých 128 miest je definovaných ISCII. Sada bola navrhnutá nielen pre písmo dévanágarí ale aj pre ďalšie indické písma a transliteračné latinské písmo s diakritickými znakmi. Dnes ISCII nahradil Unicode systém, ktorý sa však pokúša o rovnaké radenie znakov ako je v sade ISCII.
 Unicode systém má pre písmo dévanágarí v znakovej sade rezervované miesto v intervale U+0900–U+097F. Sivé miesta sú neobsadené.

 Usporiadania klávesnice 
 Devanagari-QWERTY klávesnica pre Mac OS X 
Operačný systém Mac OS X poskytuje pohodlný spôsob úpravy písma dévanágarí. Je v ňom možné vkladať vhodné Unicode znaky s dvomi spôsobmi rozloženia klávesov na klávesnici. Rozmiestnenie je rovnaké ako pri INSCRIPT/KDE v operačnom systéme Linux:

 INSCRIPT / KDE Linux 
800px|none|INSCRIPT klávesnica (Windows, Solaris, Java)

Toto je indické usporiadanie klávesnice pre Linux (variant 'Deva')

 Písací stroj 
800px|none|Štandardné rozloženie klávesov na písacom stroji, používanom v Indii

 Fonetická 

Pozri Stránky Bolnagri 

 Pozri aj 
 ISCII
 Nágarí Pračáriní Sabhá
 Transliterácia dévanágarí

 Softvér 
 Apple Type Services for Unicode Imaging – Macintosh
 HindiWriter 
 Pango – open source (GNOME)
 Uniscribe – Windows
 WorldScript – Macintosh
 Baraha – Devanāgarī vstup pomocou anglickej klávesnice
 Lipikaar

 Poznámky 

 Zdroj 


 Referencie 






 Externé odkazy 
 Hindská IT Wiki - Sarvagya (सर्वज्ञ)
 Omniglot.com – abeceda Dévanágarí
 Abeceda Dévanágarí a Sanskrtu s hodnotami Unicode
 AncientScripts.com — Dévanágarí Intro
 IS13194:1991  

 Elektronické sádzanie 
 Dokumentácia 
 Oficiálny Dévanágarí dokument od Indickej vlády 
 Unicode tabulka pre písmo Dévanágarí
 Zdroje na písanie nepálčiny v Dévanágarí 
 Zdroje na prehliadanie a úpravu v Dévanágarí
 Unicode podpora pre Web prehliadače
 Vytváranie a prezeranie dokumentov napísaných v Devanágarí 
 Návod pre hindštinu a Dévanágarí písmo 

 Nástroje a aplikácie 
 Zoznam typografických nástrojov pre hindštinu
 IndiX, Podpora indických jazykov v Linuxe , stránka Indického národného centra pre softvérové technológie
 Devanāgarī Nástroje: Wiki pieskovisko, Dévanágarí mejl, Yahoo/Google vyhľadávanie a Dévanágarí transliterácia 
 EnTrans
 Latinka do Dévanágarí, online transliteračný nástroj

Kategória:Indické písma
Kategória:Písmo