Viliam II. (Nemecko)

Viliam II. (celým menom Friedrich Wilhelm Viktor Albert; * 27. január 1859, Berlín, Prusko – † 4. jún 1941, Doorn, Holandsko) bol posledný (v poradí 3.) nemecký cisár a posledný pruský kráľ, vládol od 15. júna 1888 do 9. novembra 1918.

Bol najstarším dieťaťom nemeckého cisára a pruského kráľa Fridricha III. z rodu Hohenzollern a princeznej Viktórie Sasko-cobursko-gothajskej, dcéry britskej kráľovnej Viktórie a jej manžela, princa Alberta Sasko-cobursko-gothajského.

 Vláda 
Viliam II. bol zástancom imperiálnej a nacionalistickej politiky. Po prepustení kancelára Otta von Bismarcka roku 1890 viedol nemeckú politiku v duchu militarizmu, neskôr bol označený za jedného z hlavných vinníkov 1. svetovej vojny.

Veľmi dobre si rozumel s Františkom Ferdinandom d´Este, po smrti korunného princa Rudolfa následníkom rakúskeho cisára Františka Jozefa I., svojho strýka. K jeho manželke Žofii Chotkovej sa správal ako k budúcej cisárovnej, čo bolo vzhľadom na ich morganatické manželstvo veľmi výnimočné. Ich smrť pri atentáte v Sarajeve ho veľmi pobúrila ako priateľa i ako panovníka, a preto naliehal na Františka Jozefa I., aby vyhlásil Srbsku vojnu. 

Hoci bol bratancom britského kráľa a ruskej cárovnej (v spoločnosti budúceho britského kráľa i ruského cára strávil niekoľko pekných prázdnin u starej mamy, kráľovnej Viktórie), neprekážalo mu, že budú stáť na opačných stranách vojnového konfliktu. Svojho britského bratanca a jeho krajinu nemal v láske a neustále s nimi súperil, i keď ich spoločnú starú matku, britskú kráľovnú Viktóriu, mal veľmi rád.

Čl. 227 Versaillskej zmluvy obsahoval verejnú žalobu na Viliama II. pre „najhrubšie porušenie zásad medzinárodnej mravnosti a posvätnej autority zmlúv“. Cisára mal súdiť zvláštny medzinárodný tribunál, ale uchýlil sa do holandského exilu. Ani tam neprestal byť nemeckým nacionalistom a tesne pred smrťou sa tešil z Hitlerovho víťazstva nad Francúzskom.

 Potomkovia 
V roku 1881 sa oženil princeznou Augustou Viktóriou Šlezvicko-holštajnskou (* 1858† 1921) a mali sedem detí:
 Viliam, nemecký korunný princ (* 1882†1951) ∞ 1905 vojvodkyňa Cecília Mecklenbursko-Schwerinská(* 1886† 1954)
 Princ Eitel Pruský (* 1883† 1942) ∞ 19061926 Žofia Šarlota Oldenburská (* 1879† 1964)
 Princ Adalbert Pruský(* 1884† 1948) ∞ 1914 princezná Adelaida Sasko-Meiningenská (* 1891† 1971 )
 Princ August Viliam (* 1887† 1949) ∞ 1908 1920 princezná Alexandra Šlezvicko-holštajnská(* 1887† 1957)
 Princ Oskar Karol Pruský(* 1888† 1958) ∞ 1914 Grófka Ina Mária Bassewitz (* 1888† 1973) (morganatická manželka)
 Princ Joachim Pruský (* 1890† 1920, samovražda) ∞ 1916 Princezá Mária Augusta Anhaltská(* 1898†1983)
 Viktória Lujza Pruská (* 1892† 1980) ∞ 1913 vojvoda Ernest August Brunšvicko-Lüneburský(* 1887† 1953)

V roku 1922 sa Fridrichovou druhou manželkou stala vdova, princezná Hermína von Schönaich-Carolath, rodená princezná Reuß (* 1887† 1947).

 Zdroj 

Kategória:Pruskí králi
Kategória:Hohenzollernovci
Kategória:Osobnosti z Berlína
Kategória:Držitelia Radu svätej Anny
Kategória:Nositelia Rádu zlatého rúna
Kategória:Rytieri Radu čiernej orlice
Kategória:Nositelia Kráľovského uhorského radu sv. Štefana
Kategória:Nositelia Radu holandského leva
Kategória:Nositelia Radu svätého Alexandra Nevského
Kategória:Rytieri Radu svätého Andreja
Kategória:Nositelia španielskeho Rádu zlatého rúna
Kategória:Rytieri veľkokríža Rádu Kristovho
Kategória:Nositelia Vojenského radu Márie Terézie
Kategória:Nositelia Vojenského radu svätého Henricha