Vesmírny ďalekohľad Jamesa Webba

Vesmírny ďalekohľad Jamesa Webba (iné názvy pozri nižšie;  - skratka JWST, skrátene Webb Telescope) je infračervené kozmické observatórium (vesmírny ďalekohľad) umiestnené pri libračnom bode L2 sústavy Slnko-Zem vo vzdialenosti približne 1,5 milióna km od Zeme (smerom k Marsu).

Vesmírny ďalekohľad Jamesa Webba bol vyvinutý v spolupráci NASA, Európskej vesmírnej agentúry a Kanadskej kozmickej agentúry. Jeho hlavnou vedeckou úlohou je pozorovanie najvzdialenejších objektov vo vesmíre - tých, ktoré presahujú vzdialenosti pozorovateľné pomocou Hubblovho vesmírneho ďalekohľadu alebo pozemných staníc.

 Názvy 
Tento ďalekohľad sa v literatúre uvádza pod týmito slovenskými názvami: Vesmírny ďalekohľad Jamesa WebbaHST našiel najvzdialenejšiu hviezdu. Kozmos 3/2018, S. 10, Vesmírny teleskop Jamesa WebbaDarwin bude hľadať život. Quark 9/2005, S. 14, Kozmický ďalekohľad Jamesa WebbaTrpaslík s čudesnou planetárnou sústavou. Kozmos 2/2017, S. 19DEMETER, V. Nový kozmický ďalekohľad. Astronomický informátor marec - apríl 2/2003 , Kozmický teleskop Jamesa WebbaŠTRBA, A. et al. Svetlo - vlny, lúče, fotóny. Bratislava: Enigma, 2011, S. 310. Skrátené názvy sú: Webbov vesmírny ďalekohľadDYER, A. et al. Hviezdy - od zrodu po čiernu dieru. Bratislava: Slovart, 2012, S. 51, Webbov vesmírny teleskopPlanéty bez sĺnk. Kozmos 6/2006, S. 10, Webbov kozmický ďalekohľadHubblov vesmírny ďalekohľad. Ottova všeobecná encyklopédia v dvoch zväzkoch I. Bratislava: Cesty, 2006, S. 499, Webbov kozmický teleskopGLANVILLE, A. R. et al. Scientifica - sprievodca svetom dnešnej vedy. Bratislava: Fortuna Libri, 2010, S. 253, Webbov ďalekohľadGALLOVÁ, M. Muž Slnka Milan Rastislav Štefánik. Hurbanovo: Slovenská ústredná hvezdáreň, 2019, S. 15, Webbov teleskop.

 Dejiny 
Plán vzniku nasledovníka Hubblovho ďalekohľadu (vyvíjaného od 70. rokov a vypusteného v apríli 1990) siaha ešte do roku 1989, keď sa k téme na pôde Space Telescope Science Institute (STScI) konal prvý workshop za účasti NASA. Presnejšie kontúry projekt získal v rokoch 19951996, v tom čase ešte pod názvom Next Generation Space Telescope (NGST). V roku 2002 bol pomenovaný po Jamesovi E. Webbovi, riaditeľovi NASA z rokov 19611968, ktorý bol významnou postavou programu Apollo.

Štart ďalekohľadu bol pôvodne plánovaný na rok 2007. Po množstve odkladov k nemu došlo 25. decembra 2021 a ďalekohľad bol úspešne vynesený raketou Ariane 5 z kozmodrómu Kourou vo Francúzskej Guyane. Na cieľovú, približne eliptickú halo orbitu okolo libračného bodu L2 sústavy Slnko-Zem vo vzdialenosti približne 1,5 milióna km od Zeme smerom ďalej od Slnka ďalekohľad dorazil v priebehu 29 dní, počas ktorých súbežne s korekčnými manévrami prebiehal aj náročný proces jeho postupného rozkladania z kompaktnej prepravnej do finálnej prevádzkovej konfigurácie. 24. januára 2022 bol 297-sekundovým zážihom manévrovacích motorčekov úspešne navedený na cieľovú dráhu. Ďalších približne 5 mesiacov prebiehalo jeho postupné chladnutie, ostrenie a kalibrácia prístrojov. Prvú ostrú snímku z teleskopu, zobrazujúcu vzdialenú kopu galaxií SMACS 0723, zverejnil americký prezident 11. júla 2022.

 Hlavné úlohy 
Primárne vedecké úlohy ďalekohľadu možno rozdeliť do štyroch hlavných skupín:
 hľadanie svetla z najstarších (prvotných) hviezd a galaxií, z ktorých bol zložený vesmír po Veľkom tresku
 štúdium vzniku a vývoja galaxií
 pochopenie vzniku hviezd a planetárnych systémov
 štúdium planetárnych systémov a vzniku života

Kvôli kombinácií červeného posunu, prachovému zahaleniu a skutočne nízkym teplotám viacerých zdrojov, ktoré sa budú študovať, musí ďalekohľad Jamesa Webba operovať v infračervených vlnových dĺžkach s rozsahom od 0,6 do 28 mikrometrov. V snahe zaistiť aby pozorovaniam nebránili infračervené emisie vyžiarené teleskopom, musí byť celé observatórium chladné, výborne tienené od Slnka tak aby mohlo dosiahnuť teplotu približne 40 kelvinov (−233,15 °C).

 Galéria 

 Príprava, štart a umiestnenie na orbitu 

 Pozorovania (výber) 

Pozn.: keďže JWST je infračervený ďalekohľad, zachytávajúci vlnové dĺžky mimo viditeľného spektra, všetky zábery sú v nepravých farbách, volených tak, aby vynikli vedecky podstatné aspekty snímanej scény.

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Oficiálna stránka JWST na webe NASA Science
 Where Is Webb? – stránka sledujúca priebeh misie od štartu, prelet do libračného bodu L2  v roku 2022 a aktuálny stav ďalekohľadu
 Cesta Webbova teleskopu do L2 – priebeh preletu do L2 na Kosmonautix.cz
 FAQ: Vše o Teleskopu Jamese Webba (2., 3., 4. časť) – séria článkov Karla Zvoníka na Kosmonautix.cz (2022)
 Kosmologie na prahu éry Webbova teleskopu – článok a prednáška fyzika Vladimíra Wagnera na Kosmonautix.cz (2022)
 První rok práce Vesmírného dalekohledu Jamese Webba – článok Vladimíra Wagnera na OSEL.cz (2023)



 Zdroj 

Kategória:Veľké kozmické observatóriá
Kategória:Infračervené teleskopy
Kategória:Umelé družice v libračných bodoch sústavy Zem-Slnko
Kategória:Kozmické programy NASA
Kategória:Európska vesmírna agentúra
Kategória:Kozmonautika v 2021
Kategória:Kozmonautika v 2022
Kategória:Prebiehajúce misie