Ríšska diaľnica

Ríšske diaľnice (, skrátene: RAB) boli diaľnice stavané v Nemeckej ríši v rokoch 1933 až 1945 a boli súčasťou tzv. Siete ríšskych diaľnic (Reichsautobahnnetz). Diaľnice boli plánované už od 20. rokov, ale k prvým stavebným prácam sa prikročilo až po nástupe Hitlera a NSDAP k moci v roku 1933. Sieť ríšskych diaľnic sa stala základom pre dnešnú sieť spolkových diaľnic (Bundesautobahnnetz).

 História 
 Weimarská republika (1918 – 1933) 

Prvú cestu podobnú diaľnici začali v Nemecku stavať v roku 1913 pri Berlíne. Cesta dostala názov AVUS, čo bola skratka od „Automobil-Verkehrs- und Übungs-Straße“ (Automobilová dopravná a cvičná cesta). Stavebné práce boli počas prvej svetovej vojny prerušené, takže cesta bola dostavaná až v roku 1921. Aj napriek pôvodným zámerom používať ju pre verejnú osobnú dopravu, bola cesta často využívaná pre automobilové preteky a rôzne iné experimentálne účely. V súčasnosti je súčasťou diaľnice A115.

Ďalší projekt veľkokapacitnej asfaltovej cesty z Kolína nad Rýnom do Bonnu bol už oveľa úspešnejší. Cesta bola vo výstavbe v rokoch 1929 až 1932 pod záštitou predsedu rýnskej krajinskej správy v Düsseldorfe Johna Horiona a s podporou vtedajšieho primátora Kolína nad Rýnom Konrada Adenauera. Od jej sprevádzkovania nepretržite slúži automobilovej doprave a dnes je súčasťou diaľnice A555.

V rokoch 1931 až 1933 sa realizoval ďalší experiment s veľkokapacitnou cestou, tentoraz išlo obchvat obce Opladen pri Leverkusene.

V 20. rokoch boli ešte naplánované ďalšie veľkokapacitné cesty podobné dnešným diaľniciam:
 Kolín nad Rýnom – Düsseldorf (1925)
 Aachen – Kolín nad Rýnom (1925)
 Mannheim – Heidelberg (1926)
 Mníchov – Lipsko – Berlín (MüLeiBerl) (1927)
 Mníchov – Starnberské jazero (1927)
 Lipsko – Halle (LeHa) (1927)
 Hansestädte – Frankfurt nad Mohanom – Bazilej (HaFraBa) (1927)

 Tretia ríša (1933 – 1945) 

Po nástupe NSDAP k moci sa v propagande začala zdôrazňovať dôležitosť výstavby infraštruktúry podľa vzoru fašistického Talianska, ktoré už malo v prevádzke diaľnicu Miláno – Varese. Zdôrazňovala sa pritom dôležitosť výstavby diaľnice do Východného Pruska, ktoré bolo od ríše oddelené úzkym poľským morským koridorom. 27. júna 1933 bola na pokyn Adolfa Hitlera zriadená spoločnosť na výstavbu diaľnic. Generálnym inšpektorom výstavby ciest a diaľnic sa stal Fritz Todt, ktorý mal na starosti stanovanie siete ríšskych diaľnic i detailnejšie plánovanie jednotlivých úsekov. 23. septembra 1933 sa za účasti vládnych špičiek slávnostne začala výstavba prvého úseku Ríšskej diaľnice 22 medzi Frankfurtom a Darmstadtom. V októbri 1934 už bolo vo výstavbe  diaľnic. 19. mája 1935 bol spojazdnený spomínaný úsek Frankfrut – Darmstadt ako prvý v Nemecku. V roku 1936 celková dĺžka prevádzkovaných ríšskych diaľnic v Nemecku prekročila hodnotu . Výstavba bola najmohutnejšia v rokoch 1937 a 1938, keď bolo sprevádzkovaných vyše  diaľnic. Po začatí druhej svetovej vojny výstavba postupne upadala, až bola v roku 1943 zastavená úplne pre nedostatok finančných prostriedkov.

 Vývoj dĺžky sprevádzkovaných úsekov ríšskych diaľnic 
 Rok (vždy k 31. 12.) Dĺžka193519361937193819391940194119421943

 Otváranie jednotlivých úsekov 

 Úseky ríšskych diaľnic otvorené do roku 1943Začiatok výstavbySprevádzkovanieÚsekČíslo ríšskej diaľniceSúčasné číslo 23. september 1933 19. máj 1935Frankfurt nad Mohanom – Darmstadt 22A 5   3. október 1935Darmstadt – Viernheim – Mannheim – Heidelberg  A 67, A 6, A 656 21. marec 1934 13. september 1941Mníchov – Bad Reichenhall26A 8   20. apríl 1936 Halle – Lipsko 12 A 14 1. november 1933 21. máj 1936 Kolín nad Rýnom – Düsseldorf  A 3   25. júl 1936 Brémy – Hamburg2 A 1   17. august 1936 Berlín – Magdeburg51/6 A 2  27. september 1936 Berlín – Štetín4aA 11, A 6 (Poľsko)  27. september 1936 Wrocław – Legnica9A 4 (Poľsko)  27. september 1936 Frankfurt nad Mohanom – Gießen12A 5  27. september 1936 Heidelberg – Karlsruhe22A 5  12. december 1936Düsseldorf – Oberhausen  A 3, A 2   10. január 1937 Berlín – Magdeburg – Hannover6 A 2   13. máj 1937 Hamburg – Lübeck 1 A 1 13. september 1934 20. jún 1937 Kassel – Göttingen 46 A 7 21. marec 1934 23. jún 1937 Dresden – Meerane83 A 4   27. november 1937 Bolesławiec – Żagań 9A4 (Poľsko)   17. december 1937 Oberhausen – Recklinghausen  A 2   1937 Berlín – Frankfurt nad Odrou 8A 12   5. november 1938Berlín – Mníchov13/15/16/27A 9   1938 Leonberg – Ludwigsburg-Nord    A 81  12. november 1938Recklinghausen – Gütersloh5A 2  10. december 1938Mníchov – Stuttgart – Karlsruhe 26A 8   18. august 1939 Jena – Weimar17 A 4   23. september 1939 Frankfurt nad Mohanom – Limburg21 A 3   21. marec 1940 Ludwigsburg-Nord – Weinsberg   A 81   1. máj 1940 Leverkusen – Remscheid-Lennep   A 1   1. júl 1940 Dresden – Budyšín – Weißenberg   A 4  12. december 1933  1942 (čiastočne) Ríšska diaľnica Berlín–Kráľovec (poľ. Berlinka)3/4a/4b A 11,A6 (Poľsko), S 22 (Poľsko)

Kategória:Diaľnice v Nemecku