Vrt

náhľad|Popis vybavenia vrtu.
Vrt je všeobecný termín pre akúkoľvek dlhú šachtu vyhĺbenú do pôdy, ľadu alebo podložnej horniny v horizontálnom alebo vertikálnom smere. Vrty môžu byť vyhĺbené pre najrôznejšie účely, ako je získavanie vody a ďalších tekutín (napr. ropy), alebo plynných látok, napr. zemného plynu. Vrty sú tiež používané pri geotechnickom a geologickom prieskume, vyhľadávaní ložísk nerastných surovín, alebo ako podporné zariadenia pri stavbách v oblastiach s vysokou hladinou podzemnej vody. Vrtmi sa tak často získavajú in situ vzorky vody, pôdy, alebo vrtné jadrá hornín, ktoré sú potrebné pre ďalší laboratórny výskum. Niektoré vrty sú využívané na vháňanie vody do zvodnených vrstiev v oblastiach s vyšším geotermickým gradientom. Tu dochádza k ohrevu vody, ktorá tak môže byť pri správnom využití nevyčerpateľným zdrojom geotermálnej energie. Vrty sú často využívané ako studne, kedy je vo vyhĺbenej šachte inštalovaná vertikálna rúrka a výstuž, ktorá zabraňuje zrúteniu jeho stien. Výstuž môže byť perforovaná a slúžiť ako filter zachytávajúci piesok a ďalšie sedimenty.

Geofyzikálne merania vo vrtoch (tzv. karotáž) umožňujú získať informácie o fyzikálnych vlastnostiach hornín, kvapalín vo vrte a jeho celkovom technickom stave.

Na hĺbenie vrtov sa využívajú rôzne vrtné súpravy, najmenšie z nich sú ručné vrtáky určené pre hĺbenie plytkých vrtov v nespevnených kvartérnych sedimentoch.

 Najhlbšie vrty 
 Vo svete 
Najhlbší vrt označený SG-3 bol vyhĺbený pri meste Zapoľarnyj v Rusku na polostrove Kola. Práce na ňom sa začali 24. mája 1970 a skončili v roku 1989, kedy dosahoval hĺbku .Kozlovsky, Y. A. (Ed.), 1987, The Superdeep Well of the Kola Peninsula. Springer Verlag, Berlin, 558 s. Cieľom vrtu bolo nájsť, predtým geofyzikálne predpokladanú hranicu medzi bazaltovou a granitovou vrstvou kôry. Neskôr bol vyhĺbený rad vrtov s väčšou dĺžkou, tieto však nikdy nedosiahli hĺbku Kolského superhlbokého vrtu.

Najhlbší vrt v Nemecku je vedecký vrt KTB hlboký 9101 m realizovaný pri obci Windischeschenbach v okrajovej časti Českého masívu.Emmermann, R., Lauterjung, J., 1997, The German Continental Deep Drilling Program KTB: Overview and major results, J. Geophys. Res., 102(B8), 18179–18201, https://doi.org/10.1029/96JB03945.

 Najhlbšie vrty na Slovensku 
Najhlbším vrtom na Slovensku je vrt Šaštín-12 dosahujúci 6 505 m, ktorý bol realizovaný v roku 1975.Němec, F., 1984: Přínos vrtu Šaštín-12 k poznání geologické a naftově-geologické problematiky Víděnské pánve a jejího podloží v prostoru přibradlové zóny. Zemní plyn a nafta, 29, 1, 61 - 84Lorenc, V., 2004, Od ručného vŕtania k turbínovým vrtákom. Slovgas, 4/2004, s. 20 Dostupné online  Najhlbším vrtom v Česku je vrt Jablůnka 1 realizovaný v roku 1982, ktorý dosahuje hĺbku 6 506 m, teda iba o 1 m hlbší.Suk, M., Ďurica, D., Obstová, V., Staňková, E., 1991, Hluboké vrty v Čechách a na Moravě a jejich geologické výsledky. Gabriel, Praha, 171 s.

Podľa Registra vrtov ŠGÚDŠ (2025) je 13 najhlbších vrtovLeško, B. a kol., 1987: Oporný vrt Smilno-1 (5700 m). Regionálna Geológia Západných Karpát, 22, 133 s.Leško, B. a kol., 1985: Oporný vrt Hanušovce-1 (6 003 m). Regionálna Geológia Západných Karpát, 20, 205 s.:
 Šaštín-12 (6505 m, Viedenská panva)
 Lakšárska Nová Ves-7 (6405 m, Viedenská pnava)
 Hanušovce-1 (6003 m, bradlové a flyšové pásmo)
 Závod-73 (6000 m, Viedenská panva)
 Smilno-1 (5700 m, flyšové pásmo)
 Zborov-1 (5500 m, flyšové pásmo)
 Kuklov-3 (5202 m, Viedenská panva)
 Šariš-1 (5000 m, Šarišská vrchovina)
 Závod-78 (5000 m, Viedenská panva)
 Závod-88 (5000 m, Viedenská panva)
 Studienka-87 (5000 m, Viedenská panva)
 Studienka-95 (5000 m, Viedenská panva)
 Závod-92 (4714 m, Viedenská panva)

 Referencie 

 Literatúra 


 Pozri aj 
 Ropný vrt
 Vrtná súprava

 Externé odkazy 


Kategória:Vŕtanie a vyvrtávanie
Kategória:Inžinierska geológia
Kategória:Geologické termíny