Diaľnica A3 (Chorvátsko)

Diaľnica A3 () je 306,4 km dlhá diaľnica v Chorvátsku, ktorá spája hraničný priechod Bregana s hlavným mestom Záhreb a pokračuje Posávskou oblasťou až k srbskej štátnej hranici pri obci Lipovac.

Diaľnica sa nachádza na trasách troch európskych ciest. Po celej dĺžke diaľnice vedie E70 a na úseku Buzin-Ivanja Reka E65 a E71. Na slovinskom území na ňu nadväzuje tamojšia diaľnica A2, v Srbsku zas diaľnica A3.

Diaľnica A3 je spoplatnená na dĺžke asi 280 kilometrov. Výnimku tvorí len obchvat mesta Záhreb na 26 kilometrovom úseku Jankomir-Ivanja Reka, ktorý je bez úhrady. Mýtne poplatky sa vyberajú v mýtniciach, ktoré sa nachádzajú na každom výjazde, respektíve na konci spoplatneného úseku. Priemerná cena za kilometer je približne 0,35 chorvátskej kuny. Diaľnicu A3 spravuje na celej jej dĺžke štátna spoločnosť Hrvatske autoceste d.o.o. (HAC).

 História 
 Diaľnica bratstva a jednoty 

Moderná spojnica medzi hlavnými mestami väčšiny juhoslovanských zväzových republík bola naprojektovaná koncom 40. rokov 20. storočia, pričom jej výstavba začala 1. apríla 1948. V tom čase sa budovala ako dvojpruhová cesta a na stavbe sa podieľalo okolo 300 tisíc mladých ľudí a vojakov Juhoslovanskej ľudovej armády. 382 kilometrov novej cesty medzi Belehradom a Záhrebom otvorili 27. júla 1950. V pláne bola i dostavba úsekov do Ľubľany a Skopje, no uprednostnená bola výstavba ciest v najchudobnejšej zväzovej republike Bosna a Hercegovina, čo viedlo ku vzniku tzv. Cestnej aféry. 

Nová cesta síce bola nazývaná ako diaľnica (, resp. ), no v skutočnosti išlo o klasickú dvojpruhovú cestu s úrovňovými križovaniami. Povrch cesty bol rôzny, väčšinou sa používali zmesi betónu, asfaltu, no na niektorých úsekoch sa povrch vozovky vyložil kameňmi.

Diaľnica bratstva a jednotnosti bola pôvodne projektovaná na hustotu dopravy približne 9 tisíc vozidiel za deň a plány počítali aj s prípadným rozšírením na štyri jazdné pruhy. V roku 1971 hustota začala dosahovať kritické hodnoty a začala sa príprava na výstavbu skutočnej diaľnice s dvoma jazdnými pruhmi v každom jazdnom smere. Parlament Chorvátskej socialistickej republiky však zamýšľal aj výstavbu diaľnice do Rijeky a plánovanú komunikáciu do Splitu dokonca pomenoval ako diaľnicu kráľa Tomislava, za čo bol belehradským vedením štátu kritizovaný.

 Rozširovanie cesty 
Výstavba štvorpruhovej diaľnice začala po prieťahoch až v roku 1977 na úseku záhrebského obchvatu medzi obcami Jankomir a Lučko s dĺžkou 5,85 km. Tento úsek otvorili v roku 1979 a medzitým sa začala i výstavba nadväzujúceho úseku Lučko-Ivanja Reka (22,15 km), ktorý sprejazdnili v roku 1981. Štvorpruhový obchvat hlavného mesta Chorvátska bol tak dokončený len za štyri roky.

V tom istom čase prebiehala i výstavba úseku Ivanja Reka-Lipovljani s dĺžkou 76,52 km, ktorý bol otvorený v roku 1980. O päť rokov neskôr diaľnicu predĺžili o ďalších 35,82 km po obec Okučani, v roku 1986 pribudol 7,5 kilometrový úsek Okučani-Prvča. V rokoch 1988 a 1989 pribudli ešte dva úseky Prvča-Brodski Stupnik (40,56 km) a Brodski Stupnik-Slavonski Brod (8,8 km). O dva roky neskôr, v roku 1991 bol dokončený obchvat mesta Slavonski Brod s dĺžkou 11,4 km..

Ďalšia výstavba bola prerušená z dôvodu vypuknutia etnických nepokojov a vojny v Juhoslávii. V októbri 1991 bola zastavená premávka na úseku Novska-Nova Gradiška a z dôvodu vzniku štátneho útvaru SAO Západné Slavónsko stratila chorvátska vláda s týmto úsekom spojenie. Premávku sa podarilo obnoviť až 21. decembra 1994, no vzhľadom na stále prebiehajúce násilnosti bola jazda po diaľnici nebezpečná až do mája 1995. 

Po skončení vojenského konfliktu bola vykonaná inšpekcia na celom existujúcom úseku diaľnice. Mnohé objekty, vrátane mostov a viaduktov, boli zničené bombardovaním i využívaním komunikácie na presun vojenskej techniky.

 Povojnová výstavba 
Po skončení vojny sa pristúpilo k okamžitej rekonštrukcii zničenej časti komunikácie, no začalo sa aj s dostavbou na novú juhoslovanskú hranicu pri obci Bajakovo. V roku 1996 pribudol 10,9 km dlhý úsek Slavonski Brod-Oprisavci, o tri roky neskôr aj úsek Oprisavci-Velika Kopanica (16,9 km). V roku 2002 bolo sprajazdnených ďalších 13,67 km východne od Záhrebu smerom na slovinskú štátnu hranicu a 25,95 km na úseku Velika Kopanica-Županja . Najvýchodnejší úsek diaľnice A3 medzi obcou Županja a srbskou hranicou bol dokončený v roku 2006. V tomto období bolo vymenené aj dopravné značenie, ktoré diaľnicu označovalo ako štátnu cestu 4. Tá týmto úkonom definitívne zanikla . 

Na výstavbu diaľnice A3 sa celkovo preinvestovalo okolo 7 miliárd kún, z čoho vyplýva, že diaľnica A3 patrí medzi najlacnejšie v krajine .

 Roky výstavby  Úsek  Dĺžka  Dátum otvorenia  Celková dĺžka  1977 Začiatok stavebných prác  0,000 km  1977-1979 Jankomir - Lučko  5,85 km    5,850 km  1979-1981  Lučko - Ivanja Reka  22,15 km    28,000 km  1978-1981  Ivanja Reka - Lipovljani  76,52 km    104,520 km     Celkom za roky 1977-1981  104,520 km  1982-1985  Lipovljani - Okučani  35,82 km   104,340 km 1985-1986  Okučani - Prvča  7,50 km   147,840 km 1985-1988   Prvča - Brodski Stupnik  40,56 km   188,400 km 1988-1989   Brodski Stupnik - Slavonski Brod-zapad  8,80 km   192,700 km 1989-1991   Slavonski Brod-zapad - Slavonski Brod-istok  11,40 km   208,600 km    Celkom za roky 1981-1991  104,080 km  1995-1996  Slavonski Brod-istok - Oprisavci  10,90 km   219,500 km 1997-1999  Oprisavci - Velika Kopanica  16,90 km   236,400 km 2000-2002   Bregana - Jankomir  13,67 km   250,070 km 2000-2002   Velika Kopanica - Županja  25,95 km   276,020 km 2003-2006   Županja - Bajakovo  30,42 km  30.6.2006  306,620 km    Celkom za roky 1995-2006  98,020 km 

 Mýto 
Diaľnica A3 je spoplatnená na dĺžke asi 280 kilometrov. Výnimku tvorí len obchvat mesta Záhreb na 26 kilometrovom úseku Jankomir-Ivanja Reka, ktorý je bez úhrady. Poplatky sa vyberajú prostredníctvom mýta v mýtniciach, ktoré sa nachádzajú na každom výjazde. Vodič si pri vjazde na diaľnicu vyzdvihne lístok obsahujúci magnetický pás, ktorý následne pri výjazde z diaľnice predloží. Na základe informácií v magnetickom páse je v závislosti od cenníka vypočítaný poplatok za prejdenú trasu. 

Najväčšou mýtnicou je Ivanja Reka, ktorá sa nachádza juhovýchodne od Záhrebu. K dispozícii je až 14 priehradiek, ktorých počet je rozdeľovaný pre oba jazdné smery podľa aktuálnej hustoty dopravy. Poplatky je možné platiť v hotovosti, prostredníctvom kreditnej karty, respektíve pomocou palubnej jednotky ENC (z , teda doslovne elektronické platenie mýta).

Za obdobie od januára do augusta 2009 vyzbierala spoločnosť Hrvatske autoceste poplatky za použitie diaľnice A3 v hodnote 889,8 milióna chorvátskych kún.

 Ceny mýta na vybraných trasách Úsek Dĺžka1 Poplatok Bobovica - Jankomir 11,9 km 5 HRK Ivanja Reka - Novska 86,57 km 34 HRK Ivanja Reka - Slavonski Brod-zapad 170,77 km 68 HRK Ivanja Reka - Lipovac 263,47 km 105 HRK
1 - vzdialenosti medzi mýtnicami sa nezhodujú so vzdialenosťami medzi výjazdmi, pretože mýtnice sú od križovatiek vzdialené maximálne kilometer.

 Hustota dopravy 
Hustota dopravy na diaľnici je pravidelne zisťovaná sčítaním počtu prechodov na mýtniciach, ktoré spravuje spoločnosť Hrvatske autoceste d.o.o. Najvyššia priemerná hustota, až 41 549 vozidiel za deň, bola v roku 2004 zaznamenaná na obchvate Záhrebu na úseku Jankomir-Lučko. Vysoké čísla boli zaznamenané aj na zbernej mýtnici Ivanja Reka, ktorou v roku 2009 prešlo v priemere 27 049 vozidiel denne, pričom v letných mesiacoch ich bolo až 34 543. S narastajúcou vzdialenosťou od hlavného mesta priemerná denná hustota dopravy postupne klesá až na hodnotu 5 865 vozidiel denne na prihraničnom úseku Spačva-Lipovac. Z údajov sú zreteľné rozdiely medzi celkovou hustotou počas celého roka (AADT) a čiastkovou počas letnej sezóny (ASDT) a to najmä v okolí hraničných priechodov a významných križovatiek. 

  Miesto sčítania AADT ASDT Poznámky 1910 Bobovica 9 046 14 065 Medzi hraničným priechodom Bregana a mýtnicou Bobovica 1909 Bregana  9 444 14 786 Medzi mýtnicou Bobovica a výjazdom Sveta Nedelja Jankomir 41 549 - Na úseku Jankomir-Lučko v roku 2004 2013 Ivanja Reka  27 046 34 543 Medzi mýtnicou Ivanja Reka a výjazdom Rugvica 2027 Rugvica 24 508 32 159  Medzi výjazdom Rugvica a Ivanić Grad 2114 Ivanić Grad 21 055 28 861 Medzi výjazdom Ivanić Grad a Križ 2121 Križ  20 215 28 061 Medzi výjazdom Križ a Popovača 2118 Popovača  19 973 28 090 Medzi výjazdom Popovača a Kutina 3302 Kutina  17 286 25 113 Medzi výjazdom Kutina a Novska 3405 Novska  16 187 23 710 Medzi výjazdom Novska a Okučani 3407 Okučani  14 924 21 911 Medzi výjazdom Okučani a Nova Gradiška 3510 Nova Gradiška  13 888 20 667 Medzi výjazdom Nova Gradiška a Lužani 3514 Lužani  13 770 20 515 Medzi výjazdom Lužani a Slavonski Brod-zapad 3511 Slavonski Brod-zapad 10 581 16 464 Medzi výjazdom Slavonski Brod-zapad a Slavonski Brod-istok 3609 Slavonski Brod-istok 11 888 17 742 Medzi výjazdom Slavonski Brod-istok a križovatkou Sredanci 3617 Sredanci  9 571 15 183 Medzi križovatkou Sredanci a výjazdom Velika Kopanica 3613 Velika Kopanica  8 675 14 049 Medzi výjazdom Velika Kopanica a Babina Greda 3714 Babina Greda 8 772 14 190 Medzi výjazdom Babina Greda a Županja 3716 Županja 5 925 10 350 Medzi výjazdom Županja a Spačva 3807 Spačva 5 865 10 266 Medzi výjazdom Spačva a Lipovac
 AADT: priemerná ročná denná hustota dopravy
 ASDT: priemerná letná denná hustota dopravy

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Hrvatske autoceste d.o.o. 
 Zoznam výjazdov, križovatiek a iných objektov na diaľnici A3
 Chorvátsky automotoklub

3