Siaha

Siaha je názov mnohých najmä dĺžkových, ale aj plošných, priestorových alebo hmotnostných mier.siaha. In: Encyklopédia Slovenska V RŠ. 1. vyd. Bratislava : Veda, 1981. s. 230.

 Názvy v iných jazykoch 
angličtina: fathomsáh. In: 
arabčina: bá’
čeština: sáh
čínština: čang (starší prepis: chang)REISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 34.
dánčina a nórčina: favn
francúzština: toise, brasse, canneheslá toise, brasse, canne. In: 
gréčtina (starovek): ὀργυιά/ὄργυια (prepisy: orgyia, orguia, orgyiá) alebo ὀργυιή (prepisy: orgyié, orguié)REISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 88.
holandčina: vadem, vaam
chorvátčina: hvat
inkský jazyk: rikra, cota-k’aspi
japončina: ken (staršie: keng, inck)REISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 62., hiro
latinčina (pre strednú Európu alebo starovekeké Grécko; starorímsky ekvivalent neexistoval): orgia, orgyaorgia. In: Allgemeine Encyclopädie für Kaufleute und Fabrikanten so wie für Geschäftsleute überhaupt: oder, Vollständiges Wörterbuch. Leipzig: Verlag Otto Wigand, 1838. dostupné online s. 613.Quadrata orgyia. In: , ojedinele aj amplexusamplexus. In: 
maďarčina: ölöl. In: 
mjanmárčina: la(e)nREISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 19.
nemčina: Klafter, FadenKlafter. In: Faden. In: REISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 73, 102.
polština: sążeń, siąg
portugalčina: braça, jardabraca. In: 
ruština: sažeň
srbčina: chvat (starší prepis aj: khvat)REISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 64.
sumerčina: gi
španielčina: braza, estado, toesa, (námorná:) bracaREISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 96., (v Amerike:) brazadasáh. In: , canacanne. In: 
švédčina: famn
taliančina: tesa, canna
thajčina: wa(h)

 Dĺžková miera 
Ako jednotka dĺžky má siaha zodpovedať rozpätiu roztiahnutých ramien od špičiek prstov po špičky prstov. Vyskytovala sa už v starovekom Egypte, Mezopotámii a v starovekom Gréckufathom. In: The Oxford English Dictionary Second Edition on CD-ROM Version 4.0. ISBN 978-0-19-956383-8..

Na Slovensku (v Uhorsku) sa do roku 1874 (zavedenie metrického systému) používali najmä tieto siahy (všetky sa delili na 6 stôp)CAMBEL, Samuel, ed. Dejiny Slovenska II: (1526-1848). 1. vyd. Bratislava: Veda, 1987, s. 814.:
viedenská siaha = 1,89648 m
bratislavská siaha = 1,9010 m
banskoštiavnická siaha (banská siaha, banskomestská siaha) = 2,0220 m
Okrem toho existovala kráľovská siaha (lat. amplexus regius/amplexus regalis/orgia regia; = 16 kráľovských stôp) = 3,056 alebo 2,5-3 m (napr. 2,98 m).

Niektoré zahraničné siahy:
Arábia: bá’ = 3 m
Českosáh. In: Malá československá encyklopedie V PomS. 1. vyd. Praha: Academia, 1987. s. 487488.:
Čechy:
stredovek: (staro)český sáh = 1,7928 m
raný novovek: český sáh = 1,7742/1,778/1,7775/1,7777 m
od roku 1765 sa používala viedenská siaha
Morava: sáh = 1,775 m
Sliezsko: sáh = 1,736 m
Čína: čang = 3,2 m
Dánsko a Nórsko: favn =  1,883 mREISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 37, 79.
FrancúzskoREISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 46, 48.heslá toise a brasse. In: :
pôvodne: veľa rôznych lokálnych hodnôt pre toise a canne (pozri http://sizes.com/units/toise_local.htm)
1766 -1812: toise de Paris/ toise de Pérou/ toise d‘ordonnance = 1,949 m
1812 - 1840: toise usuelle / toise métrique  = 2 m
brasse = a) 1,624 m (19. stor.), b) synonymum slova toise
Grécko (starovek):  orgyia (orgyié) = a) 1,776 m, b) 1,850 m, c) 1,85136 m
Holandsko: vadem (vaam) = 1,699 mREISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 79.
Chorvátsko, Srbsko: hvat (srbsky: chvat) = viedenská siaha
Inkovia: rikra = 1,62 m
Japonsko: ken = 1,82 m
Maďarsko: ako na Slovensku
Mexiko: braza (toesa, estado) = 1,677 mREISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 72.
Mjanmarsko: la(e)n = 1,941 m
Nemecko - napr.: 
Bavorsko: Klafter = 1,7512 m
Berlín, Prusko: Klafter (Faden) = 1,8831 m
Darmstadt: Klafter = 2,5000 m
Gdansk: Klafter (Faden) = a) 1,7213 m, b) ako Berlín
Hamburg: Klafter (Faden) = 1,7189 m
Lipsko: Klafter = 1,6959 m
Weimar: Klafter = 1,6919 m
Paraguaj: toesa = 1,677 mREISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 82.
Peru: braza (toesa) = 1,69 m
PoľskoREISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 83.: 
sążeń staropolski (staropoľská siaha) = 1,787 m
sążeń nowopolski (novopoľská siaha) = 1,728 m 
Portugalsko: braça (jarda) = 2,2 m
Rakúsko: Klafter (Wiener Klafter) = viedenská siaha
Rusko: sažeň (ruská siaha, kulač) = 2,1336 mREISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 92.
Spojené kráľovstvo a Spojené štáty americké: fathom (morská siaha) = 1,8288 m (staršie existovali aj  ďalšie dva fathomy: 1,6764 m a 1,524 m)REISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 25.
Sumeri: gi (trstina) = cca. 3 mREISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 54.
Španielsko:
braza (estado, toesa) = 1,672 m 
cana = 1,552 m
Švajčiarsko: 
do roku 1838 (rôzne veľkosti podľa kantónu), napr. 2,6 - 2,9 m alebo 1,95 m alebo 1,8-2,6 m alebo 3 m. 
od roku 1838/1851: Klafter/toise/tesa = 1,8 m
Švédsko: famn = 1,78 mREISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 99.
Taliansko - napr.:REISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 58.
Neapol: canna = a) 2,0961 m, b) 2,646 m, c) mnohé ďalšie
Rím: canna = a) 1,9920 m, b) 2,23425 m, c) 1,250 m
Toskánsko: canna (pertica) = a) 2,9180 m, b) 2,332 m
Palermo: canna = 1,9423 m
Turin: tesa = 1,7126 m 
Thajsko: wa(h) = 1,981 mREISENAUER, Roman, ed. aj. Co je co?: příručka pro každý den. 2., přeprac. a dopl. vyd. Praha: Pressfoto, 1982. s. 104.

 Plošná miera 
Siaha môže byť aj plošná miera (tzv. štvorcová siaha). Napríklad v habsburskej monarchii (vrátane Uhorska) existovala tzv. viedenská štvorcová siaha = 3,5966 m², ktorá bola uvedená aj v tereziánskom urbáre. Ďalej napríklad existovala banská štvorcová siaha = 4,10 m².

 Priestorová miera 
Používala sa aj ako merná jednotka na drevo (tzv. priestorová siaha). Obyčajne ide o priestor dlhý 1 (dĺžkovú) siahu a vysoký 1 (dĺžkovú) siahu, ale jeho šírka sa rôzni podľa regiónu. Napríklad v Uhorsku bolo priestorová siaha priestor s výškou a dĺžkou jednej (dĺžkovej) siahy, ale šírkou iba 1/2 (dĺžkovej) siahy. Jej objem bol . Skutočná hmota dreva predstavovala asi ..

Iný príklad je Haiti, kde bola siaha priestorová merná jednotka na akékoľvek účely; jej veľkosť bola 8 m³.

 Hmotnostná miera 
Okrem toho sa používala v Uhorsku aj ako jednotka na seno s hmotnosťou asi 30 centárov (pričom 1 centár = 56,1229 až ).

 Referencie 

Kategória:Fyzikálne jednotky