Jassko-kišinevská operácia

Jassko-kišinevská operácia bola sovietska útočná operácia na východnom fronte počas druhej svetovej vojny. Uskutočnila sa na území Rumunska a Moldavska od 20. do 29. augusta 1944. Vojská sovietskeho 2. a 3. ukrajinského frontu v nej zlikvidovali alebo prinútili ustúpiť vojská nemeckej skupiny armád Južná Ukrajina. Úspech operácie mal za následok prevrat v Rumunsku a prechod krajiny na stranu Spojencov. Sovietske vojská si tak vytvorili priestor na postup na Balkán a do Maďarska.
vľavo|náhľad|277x277bod|Jassko-kišinevská operácia
Operácia je nazvaná podľa miest Jasy (Iași Rumunsko) a Kišiňov (Moldavska). 3. ukrajinský front, na začiatku operácie už mal na západnom brehu rieky Dnester neďaleko Tiraspolu vybudované predmostí a zaútočil smerom na Kišiňov. 23. augusta 1944 Sovieti obkľúčili hlavné mesto Moldavska Kišiňov. V ten istý deň rumunský kráľ Michal I. v Bukurešti zosadil premiéra maršala Iona Antonesca a prikázal rumunskej armáde ukončiť bojové akcie proti Sovietskemu zväzu. V dôsledku toho sa front zrútil a Červená armáda mohla ďalej rýchlo postupovať na juh a oslobodiť Rumunsko od zvyškov nemeckých vojsk. Ofenzíva bola oficiálne ukončená 29. augusta, avšak ešte do 31. augusta boli obsadzované zvyšky rumunského územia (po rieku Dunaj a mesto Konstanca na brehu Čierneho mora), kde sa bránili vojská verné predchádzajúcej fašistickej vláde.

 Dôsledky 
Po obsadení Rumunska vyhlásil ZSSR 5. septembra 1944 vojnu Bulharsku, ktoré hoci bolo spojencom Nemecka a podieľalo sa na okupácii Juhoslávie a Grécka, ale voči ZSSR sa správalo neutrálne. 8. septembra prekročila Červená armáda rumunsko-bulharské hranice a nasledujúci deň vypuklo v Bulharsku povstanie. Bulharsko sa stalo spojencom ZSSR a vyhlásilo Nemecku vojnu. 
vľavo|náhľad|Východný front: Modrá - do 30. augusta 1944 Jassko-kišinevská operácia (pokračovala smerom k južnej hranici Slovenska: Belehradská operácia 14. september – 24. november 1944, Bitka o Budapešť október, december 1944 do 13 februára 1945.
23. augusta kráľ Michal vyhlásil prímerie a lojalitu Rumunska k Spojencom. Oznámil prijatie prímeria ponúknutého Veľkou Britániou, Spojenými štátmi a ZSSR a vyhlásil vojnu Nemecku. Prevrat neodvrátil rýchlu sovietsku okupáciu a zajatie asi 130 000 rumunských vojakov, ktorých transportovali do Sovietskeho zväzu. Prímerie bolo podpísané o tri týždne neskôr 12. septembra 1944 za podmienok, ktoré prakticky diktoval Sovietsky zväz. Podľa podmienok prímeria Rumunsko oznámilo svoju bezpodmienečnú kapituláciu ZSSR a dostalo sa pod okupáciu spojeneckých síl, ktorých zástupcom bol Sovietsky zväz, ktorý kontroloval médiá, komunikáciu, poštu a civilnú správu v Rumunsku.

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
Soldiers of the Great War
 Second Jassy–Kishinev offensive operation (20.08 – 29.08.1944)
 Освобождение Кишинев 

Kategória:Bitky druhej svetovej vojny
Kategória:Bitky v Rumunsku
Kategória:Bitky v Moldavsku
Kategória:Bitky Sovietskeho zväzu počas druhej svetovej vojny
Kategória:Bitky Nemecka počas druhej svetovej vojny
Kategória:Bitky na východnom fronte druhej svetovej vojny
Kategória:Bitky v 1944