Anna Stuartová

Anna Stuartová (* 6. február 1665, Londýn, Anglicko – † 1. august 1714, Londýn, Anglicko) bola kráľovná Anglicka, Škótska a Írska od 8. marca 1702 a kráľovná Veľkej Británie a Írska po ratifikácii Zákonov o únii z roku 1707, ktorými sa spojili škótske a anglické kráľovstvá, až do svojej smrti.

Narodila sa počas vlády jej strýka, kráľa Karola II. Jej otcom bol Karolov mladší brat a predpokladaný dedič Jakub, ktorý bol v Anglicku nepopulárny pre podozrenie z rímskokatolíckeho vierovyznania. Na Karolov príkaz boli Anna a jej staršia sestra Mária vychovávané ako anglikánky. Mária sa v roku 1677 vydala za ich nizozemského protestantského bratranca Viliama III. Oranžského a Anna sa v roku 1683 vydala za luteránskeho princa Juraja Dánskeho. Po Karolovej smrti v roku 1685 nastúpil na trón Jakub, ale už o tri roky neskôr bol zosadený počas Slávnej revolúcie. Mária a Viliam sa stali spoluvládcami. Hoci si sestry boli blízke, už krátko po Máriinom nástupe na trón sa objavili názorové nezhody týkajúce sa Anniných financií, postavenia a výberu známostí a odcudzili sa. Viliam a Mária nemali žiadne deti. Po Máriinej smrti v roku 1694 vládol Viliam sám až do svojej smrti v roku 1702, kedy po ňom nastúpila Anna.

Počas svojej vlády uprednostňovala umiernených politikov z radov toryovcov, ktorí častejšie zdieľali jej anglikánske náboženské názory než ich oponenti, whigovia. Whigovia sa počas vojny o španielske dedičstvo stali silnejšími, a to až do roku 1710, kedy Anna mnohých z nich odvolala z úradu. Jej úzke priateľstvo so Sarah Churchillovou, vojvodkyňou z Marlborough, sa v dôsledku politických nezhôd pokazilo. Vojvodkyňa sa jej pomstila tým, že vo svojich memoároch ju opisovala nelichotivo, čo bolo všeobecne akceptované historikmi, kým sa koncom 20. storočia nezačalo jej mienka prehodnocovať.

Annu po celý život trápilo podlomené zdravie a od tridsiatky bola čoraz chorľavejšia a obéznejšia. Napriek sedemnástim tehotenstvám ju neprežilo žiadne jej dieťa, a bola tak posledným panovníkom z rodu Stuartovcov. Na základe Zákona o nástupníctve z roku 1701, ktorý z trónu vylúčil všetkých katolíkov, sa jej nástupcom stal jej druhostupňový bratranec Juraj I. z dynastie Hannovercov.

 Životopis 
Narodila sa ako štvrté dieťa Jakuba, vojvodu z Yorku a jeho prvej manželky Lady Anny Hyde.Curtis, pp. 12–17; Gregg, p. 4 Jakub a Anna mali osem detí, ale len Anna a jej staršia sestra Mária sa dožili dospelosti.Green, p. 17; Gregg, p. 6; Waller, pp. 293–295 Ako dieťa mala problémy s okom a na liečenie bola poslaná do Francúzska. Žila u starej matky Henrietty Márie Bourbonskej na zámku v ColombesCurtis, pp. 19–21; Green, p. 20; Gregg, p. 6 do jej smrti v roku 1669, potom u svojej tety, Henrietty Anny, vojvodkyne orléanskej. Po tetinej smrti v roku 1670 sa vrátila do Anglicka a v roku 1671 jej zomrela matka.Curtis, pp. 21–23; Gregg, p. 8; Somerset, pp. 11–13; Waller, p. 295 So sestrou Máriou žili na vlastnom dvore v Richmonde.Gregg, p. 5 Na príkaz Karola II. boli vychovávané ako protestantky.Curtis, pp. 23–24; Gregg, p. 13; Somerset, p. 20 Boli zverené do starostlivosti plukovníka Edwarda Villiersa a Lady Frances Villiers,Green, p. 21; Gregg, p. 5 a ich vzdelanie bolo v duchu anglikánskej cirkvi.Curtis, p. 28; Gregg, p. 13; Waller, p. 296 Anniným učiteľom bol Henry Compton, londýnsky biskup.Somerset, p. 20 Okolo roku 1671 sa zoznámila so Sarah Jenningsovou, ktorá sa stala jej blízkou priateľkou a poradkyňou. Sarah sa neskôr vydala za Johna Churchila, ktorý sa stal Anniným najdôležitejším generálom.

V roku 1673 vošla v známosť konverzia jej otca Jakuba ku katolíctvu. Navyše sa ešte toho roku oženil s katolíčkou Mariou Beatrice d'Este, čo vyvolalo v protestantskom Anglicku veľké obavy, lebo Karol II. nemal legitímne deti a Jakub a jeho deti tak boli následníkmi trónu. 28. júla 1683 sa vydala za protestantského dánskeho princa Juraja, syna Frederika III.Gregg, pp. 33–34; Somerset, p. 43 V roku 1685 jej otec po bratovej smrti nastúpil na trón ako Jakub II., pokúsil sa vládnuť absolutisticky a Anglicko rekatolizovaťSomerset, pp. 61, 64, čo vyvolávalo odpor. Situácia sa vyostrila v roku 1688, kedy sa mu v druhom manželstve s katolíčkou Máriou Beatrix d´Este z Modeny narodil syn Jakub František, následník trónu.

V roku 1688 bol zosadený (Glorious Revolution) a Annina sestra a švagor sa stali spojenými panovníkmi ako Mária II. a Viliam III., jediný prípad v britskej histórii. Po smrti Márie II. v roku 1694 Viliam pokračoval ako vládca do svojej smrti v roku 1702. 1. mája 1707 bolo Zákonmi o Únii 1707 spojené Anglicko a Škótsko ako jednotné Kráľovstvo Veľkej Británie. Anna sa stala jeho prvou zvrchovanou vládkyňou, zatiaľ čo ešte nosila oddelenú korunu kráľovnej Írska. Anna vládla dvanásť rokov až do svojej smrti v auguste 1714. Annin život bol poznačený mnohými krízami. Zomrela bezdetná a bola posledným vládcom z dynastie Stuartovcov. Nástupcom trónu sa stal jej druhý bratranec Juraj I. z dynastie Hannoverovcov, ktorý bol potomok Stuartovcov cez matkinu starú matku, Alžbetu, dcéru Jakuba I.

 Referencie 

 Iné projekty 

|-

|-

|-

Kategória:Králi Anglicka
Kategória:Králi Škótska
Kategória:Králi Írska
Kategória:Kráľovné (panovníčky)
Kategória:Protestantskí panovníci
Kategória:Stuartovci
Kategória:Osobnosti z Londýna
Kategória:Pochovaní vo Westminsterskom opátstve
Kategória:Anglické princezné
Kategória:Škótske princezné