Koala medvedíkovitá

Koala medvedíkovitá (iné názvy: koala popolavákoala popolavá. In: Pyramída; ľudovo: medvedík koalakoala. In: Slovník súčasného slovenského jazyka, koalakoala. In: , austrálsky leňoch; lat. Phascolarctos cinereus) je jedno z najznámejších austrálskych zvierat. Hoci výzorom pripomína medveďa, je to v skutočnosti vačkovec, podobne ako napríklad kengura. 

Vedecké pomenovanie koaly, Phascolarctos cinereus, doslova znamená „sivý vačkovitý medveď“, slovo koala je domorodého pôvodu a znamená „nepije“.

 Opis 
Hmotnosť koaly medvedíkovitej sa pohybuje medzi 4 - 12 kilogramami, dorastajú do rozmeru 70 až 90 cm. 

Koaly sú zavalité zvieratá, majú dlhšie uši a končatiny. Koaly dokážu postaviť prvé dva prsty naproti ostatným, čo im spoločne s dlhými ostrými pazúrmi umožňuje dobre sa šplhať po stromoch.

Srsť koál je hustá a mäkká, jednotvárne sivá. Brucho a dlhé chlpy vyrastajúce na uškách sú biele.

 Rozšírenie 

Koaly sa vyskytujú prakticky po celom východnom pobreží Austrálie.

 Biológia 

Koaly sú potravinoví špecialisti – živia sa lístím a kôrou eukalyptov. Listy eukalyptov obsahujú veľké množstvo vlákniny a terpénov, ktoré spôsobujú, že eukalypty sú pre väčšinu zvierat jedovaté. Naopak je v nich len malé množstvo bielkovín a ich energetická hodnota je nízka.

Koaly preto musia šetriť energiu. Majú veľmi pomalý metabolizmus, extrémne malý mozog a spia až 20 hodín denne.

Kŕmia sa väčšinou v noci. Priemerná koala denne skonzumuje 500 g lístia. Koalie črevá sú schopné odbúrať škodlivé látky obsiahnuté v potrave a vďaka veľmi dobre vyvinutému slepému črevu a symbiotickým baktériam môže koala zúžitkovať aj to málo živín, ktoré listy obsahujú. Koala skutočne nepije tekutiny, všetku vodu prijíma v rastlinnej potrave (výnimkou sú obdobia veľkého sucha, keď je ju skutočne možné vidieť piť vodu, ak má príležitosť).

Spôsobom života sa najviac podobajú juhoamerickým leňochom. Málokedy opúšťa svoj strom, obvykle sa pohybuje veľmi pomaly. Aj napriek tomu môže pri behu dosiahnuť rýchlosť 32 km/h.  Dokáže skákať zo stromu na strom a dobre pláva.

Koaly sú samotári, s ostatnými koalami sa dorozumievajú hlasitým volaním, ktoré môže byť počuť až kilometer ďaleko.

Pária sa od decembra do marca, teda v lete. Gravidita trvá 35 dní, potom sa narodí spravidla len jedno mláďa. Novonarodená koala váži menej než 1 gram. Vyškriabe sa do vaku a tam zostáva asi pol roka. Hneď keď vyrastie tak, že už sa do vaku nevojde, matka ho nosí na chrbte.

Mláďa je dojčené, ale konzumuje aj matkine výkaly, ktoré obsahujú symbiotické baktérie, ktoré bude mláďa potrebovať na trávenie eukalyptu.

Mladá koala sa osamostatní vo veku okolo jedného roka, samec pohlavne dospeje v troch až štyroch rokoch, samica o rok skôr. Môže sa dožiť až 17 rokov.

 Ochrana 

Koaly boli takmer vyhubené človekom, ktorý ich lovil hlavne pre kožušinu. V súčasnosti sú chránené austrálskou vládou a najväčším rizikom pre koaly je úbytok vhodných eukalyptových lesov a rozbitie ich teritórií výstavbou ciest.

Koaly sú veľmi náchylné k infekciám.

 Zaujímavosti 
Koala medvedíkovitá je jediný recentný zástupca čeľade koalovitých. Ich výskyt je okolo 500 tisíc. Pretože sa vak koál, rovnako ako vak vombatov, otvára dozadu, s najväčšou pravdepodobnosťou budú vombaty najbližší príbuzní koál.

V minulosti sa rozlišovali tri poddruhy koál: P. cinereus victor, P. cinereus adustus a P. cinereus cinereus.

 Referencie 

 Iné projekty 

 Zdroj 

Kategória:Koalovité
Kategória:Najmenej ohrozené druhy