Chichen Itza

Chichen Itza alebo (po španielsky) Chichén Itzá  je veľké archeologické nálezisko z predkolumbovského obdobia postavené mayskou civilizáciou, ktoré sa nachádza v strede polostrova Yucatán v Mexiku. Je to najvyhľadávanejšia archeologická lokalita v Mexiku, každoročne ju navštívi asi 1,2 milióna ľudí.

Od roku 1988 je zapísané na zozname Svetového dedičstva UNESCO.

 Názov 
Názov v yucatánskej mayčine znie [či'č'e'n (alebo či'č'e'en alebo či'č'en) ica'], pričom znak ' tu značí tzv. ráz (čiže [ʔ]) a všetky samohlásky sú krátke (Niektoré z týchto samohlások možno majú tzv. tóny, z čoho by – podľa niektorých názorov - vyplývalo, že sú zároveň dlhé, ale tóny v mayských jazykoch sú slabo preskúmané a závisia aj od konkrétneho regiónu). 

Keďže jednotný prepis z mayčiny do latinky nie je stanovený, existujú k uvedenej mayskej výslovnosti (teda [či'č'e'n/či'č'e'en/či'č'en ica']) rôzne prepisy z mayčiny do latinky, najmä: Chichen Itza (alebo Itsa), Chi'ch'e'(e)n Itza' (alebo Itsa' ), Chi'ch'en Itza'  (alebo Itsa', Itza, Itsa) a Chi Ch'en Itza' . 

Základná podoba názvu v španielčine je Chichén Itzá, ktorý sa vyslovuje [čičen ica], pričom všetky samohlásky sú krátke a prízvuk je na „e“ a „a“; vyskytujú sa však aj španielske tvary snažiace sa presnejšie vyjadriť mayskú výslovnosť: Chich'én Itzá, Chich'en Itzá, Chich'en Itza'  a podobne.. V literatúre sa niekedy uvádzajú prepisy s neprávne vyznačenými prízvukmi, napr. Chichén ItzaChichén Itza. In: alebo Chichen ItzáChichen Itzá. In: .

Pokiaľ ide o pôvod názvu, názov znamená v mayčine „okraj [otvoru] studne Itzov“ či „ústa studne Itzov“: chi’ znamená ústa, okraj, ch’e’(e)n (alebo ch’en) znamená studňa alebo nádrž na vodu a Itza je názov mayského etnika. Studňou sa tu myslí konkrétne významná „cenote“ v Chichen Itza.. Názov Itza zrejme doslova znamená čarodejník vody.

 Dejiny 
Svoju históriu mesto začalo pár storočí pred rokom 1000 po Kr., kedy bolo obývané Maymi. Okolo roku 1000 si kmeň Toltékov podmanil túto už takmer opustenú oblasť a zvolil si Chichén Itzá za svoje hlavné mesto. Stalo sa významným centrom, ktoré ovládalo severnú a strednú časť polostrova. Taktiež bolo dôležitým kultovým centrom. Na začiatku 13. storočia vládca vyspelejšieho, južnejšie položeného mesta Mayapán obsadil mesto. V čase dobyvačných vojen proti pôvodnému obyvateľstvu španielskymi konkvistadormi Francesco de Montejo a jeho syn vytvorili z Chichén Itzá stoličné mesto a nazvali pyramídu El Castillo (šp. hrad).

 Lokalita 
Celej lokalite dominuje Kukulkánova pyramída. Je to typ stupňovitej pyramídy s deviatimi stupňami a schodiskami na všetkých štyroch strán. Je zasvätená bohovi-operenému hadovi Quetzalcoatlovi (pre Mayov Kukulkánovi). Na vrchole pyramídy sa nachádza jeho svätyňa. Pyramída má výšku 30 m (spolu so svätyňou) a dĺžka strán je 55 m. Schodiská sú lemované „zábradlím“ v tvare hada, ktorý má hlavu na začiatku schodiska. Počet schodov je 91 na jednej strane. Keď spočítame všetky schody aj spolu s jedným stupienkom, kde stojí svätyňa, dostaneme číslo 365 (91 x 4 + 1 = 365 - ako počet dní v roku). Pyramída stojí na staršej stavbe, pravdepodobne na tzv. chráme jaguára. Tam sa našiel trón v tvare jaguára.

V západnej časti je veľké ihrisko o rozmeroch 168 x 70 m na hranie loptovej hry tlachtli. Cieľom hry bolo dostať ťažkú loptu cez kamenný kruh na stene pomocou hlavy, pliec a bokov. Hrali proti sebe dva tímy, a je možné, že porazení boli rituálne obetovaní alebo vhodení do hlbokej jamy, ktorá sa skutočne našla v blízkosti lokality so 400 telami. Niekde sa uvádza, že víťazný tím bol obetovaný, pretože zomrieť pre bohov, bola veľká česť.

Neďaleko sa nachádza tzv. karakol alebo hvezdáreň. Stojí na dvoch akýchsi stupienkoch. Vrchnú časť tvorí kupolovitá strecha s oknami, z ktorých je možné vidieť rôzne hviezdy.

V areáli sa nachádza tzv. chrám bojovníkov, pomenovaný podľa reliéfoch mužov s kopijami a brnením, ktoré sú vytesané na stĺpoch pri chráme. Je to menšia tiež stupňovitá pyramída asi z roku okolo 1100. Pred ním sa nachádza tzv. Skupina tisícich stĺpov.

 Referencie 

 Literatúra 
 Forisek, Peter; Köpösdi, Judit (2009), Po stopách divov sveta, Nesvady: TKK-SK
 Walker, Charles (1980), Kamenní svedkovia dávnych čias (preklad Holčík, Štefan 1987), Bratislava: Mladé letá

 Iné projekty 

Kategória:Archeologické lokality v Mexiku
Kategória:Lokality Svetového dedičstva v Mexiku
Kategória:Mayovia