Pošvatky

Pošvatky (lat. Plecoptera) sú rad ortopteroidného hmyzu (v starších systémoch zároveň kohorta Perlodea). Slovenský názov rodov z tohto radu, pokiaľ vôbec majú slovenské meno, znie pošvatka.

 Charakteristika 
Štíhly hmyz malých až stredne veľkých rozmerov s pomerne málo chitinizovaným telom. 

Na hlave sú nitkovité mnohočlánkové tykadlá a hryzavé ústne ústroje, ktoré však môžu by. zakrpatené. 

Ektoskelet hrudných somitov tvorí viac ešte nezrastených skleritov, čo dokazuje fylogenetickú starobylosť a primitívnosť tohto hmyzu – permské druhy sa príliš nelíšili od dnešných. 

Bruško má 10 somitov, 11-ty je rudimentálny a nesie nitkovité mnohočlánkové cerkusy. 

Krídla sú blanité s hustou primitívnou žilnatinou, zadné krídla majú už náznak vejárovitého skladania. Vývin je typická archimetabolia s veľkým počtom  instarov (20 až 30!); a aj tu platí zásada, že u najád veľkých druhov a za zlých potravných podmienok sa počet instarov zvyšuje. Na svete žije vyše 2 000 druhov pošvatiek, u nás asi 100 druhov. 

Z taxónov tohto radu sú najznámejšie:
Euholognatha (Filipalpia) - majú funkčné ústne orgány s nitkovitými hmatadlami (palpi maxillares sú až 5-článkové). Najády sú herbivorné. Sú to menšie druhy, z nich často sa vyskytuje napr. Leuctra fusca (pošvatka zimná), lieta koncom vegetačnej sezóny.
Systellognatha (Setipalpia, Subulipalpia) – ústne orgány sú zakrpatené a imága vôbec neprijímajú potravu, nanajvýš len vodu a kvapôčky rastlinných štiav; hmatadlá sú štetinkovité. Najády žijú dravo. K hojnejším druhom patrí Isoperla grammatica (pošvatka žltozelená) a Perla marginata (p. hnedopása). Najväčším druhom na Slovensku je Dinocras cephalotes. Má až 3 cm a žije pri čistých podhorských potokoch.

 Iné projekty 

 Externé odkazy 

www.insecta.bio.pu.ru: table-Plecoptera
www.insecta.bio.pu.ru: Plecoptera
www.helsinki.fi
tolweb.org (starší systém)
web.natur.cuni.cz