Reďkev siata

Reďkev siatareďkev siata. In: (pôvodne vyšlo ako rovnomenná kniha vo vydavateľstve Veda v roku 1998) (lat. Raphanus sativus) je rastlina z čeľade kapustovité (Brassicaceae). 

Ojedinele sa zaraďuje pod reďkev ohnicovú ako jej poddruh či varieta (lat. Raphanus raphanistrum subsp. [alebo var.] sativus)(Pozn.: Údajné slovenské názvy uvedené na str. 830 sú - okrem prvého - v skutočnosti slovinské názvy)

Výraz reďkev siata v užšom zmysle označuje len opak reďkovky, teda reďkev siatu čiernu (Raphanus sativus var. major, resp. niger); naopak latinský výraz Raphanus sativus v užšom zmysle označuje len reďkovku  – pozri nižšie pod Systematika. Ďalší text tohto článku sa vzťahuje na celý druh Raphanus sativus.

 Výskyt 
Pestuje sa v celej Európe, v miernom pásme v Ázii, v Severnej Amerike a v Austrálii. Občas dočasne splanieva (na smetiskách, úhoroch a pod.).

 Charakteristika 
Je to jedna z najstarších kultúrnych rastlín; slúži ako zelenina, olejnina, krmivo. Ide o jednoročnú alebo dvojročnú bylinu. Má buľvu alebo hypokotylovú hľuzu (t.j. buľvičku), ktorá je vnútri biela príp. ružovkastá a na povrchu môže mať rozličné farby (červená, biela, čierna, žltá, sivá a pod.). Na jej vrchole je najprv listová ružica a neskôr byľ. Koruna kvetu je tvorená asi 10 mm dlhými bielymi až fialkastobielymi lístkami. Plody sú dužinaté pozdĺžne ryhované pašešule s bielym vatovitým pletivom vo vnútri.

Buľva obsahuje veľa minerálnych látok, z ktorých prevláda vápnik, síra, fosfor, draslík. Ďalej obsahuje vitamín C, E, B. Reďkev sa používa aj ako liečivá rastlina s antimikrobiálnym účinkom.J. Volák, J. Stodola, F. Severa: Veľká kniha liečivých rastlín 

 Systematika 
(Znak „/“ oddeľuje synonymá)

 Súčasná bežná systematika 

reďkev siata v širšom zmysle (Raphanus sativus):
reďkev siata pravá v širšom zmysle ( „Small or Oriental Radish Group“ /Raphanus sativus conv. sativus / Raphanus sativus var. sativus v širšom zmysle/ Raphanus sativus subsp. sativus v širšom zmysle)
 reďkev siata pravá v užšom zmysle/ (skupina) reďkovka / reďkovka siata / skupina Radicula („Small Radish Group“ / „Radicula Group“ / Raphanus sativus var. sativus v užšom zmysle / Raphanus sativus var. [alebo conv.] radicula / Raphanus sativus subsp. sativus v užšom zmysle/Raphanus sativus v užšom zmysle)
 reďkev siata čierna v širšom zmysle / reďkev čierna v širšom zmysle / (skupina) reďkev / reďkev siata v užšom zmysle / skupina Longipinnatus („Radish Group“ / „Longipinnatus Group“/Raphanus sativus var. niger v širšom zmysle / Raphanus sativus var. major / Raphanus sativus var. longipinnatus v širšom zmysle / Raphanus sativus convar. hybernus / Raphanus sativus subsp. niger / Raphanus niger / Raphanus hybernus):
reďkev siata čierna v užšom zmysle / reďkev čierna v užšom zmysle (Raphanus sativus var. niger v užšom zmysle / Raphanus sativus var. major var. niger / Raphanus niger v užšom zmysle]
Raphanus sativus var. longipinnatus v užšom zmysle (/ Raphanus longipinnatus)
?Raphanus sativus var. raphanistroides (/ Raphanus raphanistroides) – presné zaradenie sporné
 reďkev siata olejná / reďkev olejná / skupina Oleiferus („Oleiferus Group“/ „Leaf Radish Group“ / Raphanus sativus convar. oleifer(us) / Raphanus sativus var. oleiformis / Raphanus sativus subsp. oleiferus / Raphanus oleiferus / Raphanus chinensis)
Raphanus sativus convar. caudatus  (/ Raphanus sativus var. caudatus v širšom zmysle / Raphanus sativus var. mougri v širšom zmysle/ „Rat-Tailed Radish Group“)
Raphanus sativus var. caudatus v užšom zmysle
Raphanus sativus var. mougri v užšom zmysle
Slovenské termíny reďkev a reďkev siata sú teda dvojznačné: reďkev =1. Raphanus, 2. Raphanus sativus var. major; reďkev siata = 1. Raphanus sativus, 2. Raphanus sativus var. major.

Zdroje: (k tomu aj veľmi podobný text na )WIERSEMA, J. H., LEÓN, B.: World economic plants: a standard reference. 2nd edition. Boca Raton: CRC Press, 2013. ISBN 978-1-4665-7681-0. s. 579-580RUBATZKY, V. E., YAMAGUCHI, M.: World vegetables. 2nd edition. Chapman & Hall, 1997. ISBN 978-1-4613-7756-6, s. 409-412JANCHEN, E.: Flora von Wien, Niederösterreich und Nordburgenland. 2. Auflage. Wien: Verein für Landeskunde von Niederösterreich und Wien, 1977. s. 186 dostupné online Rettich. In: Lexikon der Biologie. [CD-ROM] München : Elsevier, Spektrum, Akad. Verl., 2005. ISBN 3-8274-0342-1.MARTENS, G. von, KEMMLER, C. A.: Flora von Württemberg und Hohenzollern. 2. ganz umgearbeitete Auflage. Tübingen: Verlag der Osiander’schen Buchhandlung, 1865. s. 52-53 dostupné online (Títo autori sú autormi na Slovensku často používaného vedeckého názvu „(Raphanus sativus var.) major“ [často nepresne pripisovanému A. Vossovi]. Pre zaujímavosť - prvé vydanie tento názov ešte neobsahuje: str. 415) reďkev. In: reďkovka siata; kapustovité. In: Pyramídanariadenie vlády SR z 28. okt. 2015 č. 293/2015 DVONČ, L.: O slovách reďkev, reďkovka a reďkvička. In: Slovenská reč, roč. 42, 1977, č. 1, str. 59-60 dostupné online reďkev siata pravá, reďkev. In: PAULIČKA, Ivan, ed. Všeobecný encyklopedický slovník MR. 1. slovenské vyd. Praha: Ottovo nakladatelství - Cesty, 2002. ISBN 80-7181-708-2. s. 875 (Poznámka: Heslo reďkev má chybný názov v tom zmysle, že správne sa jeho text má vzťahovať na Raphanus sativus var. niger a nie na rod Raphanus, ako je v ňom uvedené; v českom origináli textu je latinské meno hesla uvedené správne (t.j. ako Raphanus sativus var. niger), chyba teda vznikla pri preklade)UHER, A. et al.: Základy záhradníctva, Nitra:Vydavateľstvo SPU, 2014. ISBN 978-80-552-1237-1, str. 31 Obsah dostupný online 

 Jäger 2007 
Nasleduje ukážka trochu odlišného delenia (Jäger et al. 2007). V časti conv. sativus je toto delenie založené primárne na sfarbení. Názvy v úvodzovkách sú doslovné preklady nemeckých názvov (tu sú uvedené len na uľahčenie orientácie, nejde o oficiálne slovenské názvy, hoci časť z nich sa niekedy používa aj v slovenčine, najmä názvy založené na farbách):
Raphanus sativus:
Raphanus sativus conv. sativus – „zeleninová reďkev“
Raphanus sativus conv. sativus var. sativus – „červená reďkev; červená reďkovka“ (charakteristika: koreňová alebo hypokotylová hľuza je minimálne v hornej časti červenkastá, báza byle červenkastá, koruna ružová alebo biela)
Raphanus sativus conv. sativus var. violaceus -  „fialová reďkev“ (charakteristika: koreňová hľuza je aspoň v hornej časti viac-menej intenzívne fialová)
Raphanus sativus conv. sativus var. niger – „drsná reďkev; čierna, sivá, hnedá, žltá reďkev; žltá reďkovka“ (charakteristika: koreňová alebo hypokotylová hľuza je čierna, sivá, hnedá alebo žltá; vonkajšie vrstvy sú skorkovatené; povrch je drsný)
Raphanus sativus conv. sativus var. albus – „biela reďkev; reďkev; biela reďkovka“ (charakteristika: koreňová alebo hypokotylová hľuza je biela, maximálne v hornej časti zelenkastá; vonkajšie vrstvy nie sú alebo sú len veľmi málo skorkovatené; povrch je viac-menej hladký)
? Raphanus sativus Raphanistroides Group – „japonská reďkev“
Raphanus sativus conv. oleifer – „olejná reďkev; kŕmna reďkev“ (po slovensky reďkev olejná)
Raphanus sativus conv. caudatus – „hadovitá reďkev“
Ako vidno, reďkovky netvoria jeden taxón, ale sú rozdelené do viacerých taxónov. Netaxonomicky resp. terminologicky sa však rozlišujú reďkovky a reďkve, a to (podľa toho istého zdroja) nasledovne: 
Reďkovka = rýchlené a poľné odrody s malými buľvami alebo buľvičkami a krátkym obdobím vývinu, sejba a zber prevažne na jar
Reďkev = rýchlené a poľné odrody s malými až veľmi veľkými buľvami alebo buľvičkami a väčšinou dlhším obdobím vývinu, zber:
na jar – májová reďkev, „zväzková reďkev“
v lete – letná reďkev
na jeseň – jesenná reďkev a zimná reďkev

 Sazonova – Stankevič 1985 
Nasleduje ukážka odlišného delenia (Sazonova a Stankevič 1985). Na tomto veľmi podrobnom delení je zaujímavé najmä to, že oddeľuje všetky ázijské taxóny od európskych (preto napr. ani redkovky netvoria jeden taxón ale sú rozdelené na európske a čínske reďkovky). Taxóny raphanistroides, caudatus a indicus sú pritom od ostatných taxónov oddelené až do tej miery, že sú klasifikované ako samostatné druhy (Aby sa dali zobraziť aj tieto druhy, táto systematika tu je na rozdiel od vyššie uvedenej systematiky uvedená už od úrovne rodu, teda od úrovne Raphanus). Na najnižšej úrovni je delenie založené primárne na sfarbení. Názvy v úvodzovkách sú doslovné preklady ruských názvov (tu sú uvedené len na uľahčenie orientácie, nejde o oficiálne slovenské názvy, hoci časť z nich sa niekedy používa aj v slovenčine, najmä názvy založené na farbách)KRASOČKIN, V. T. (ed.) et al.: Kuľturnaja flora SSSR, Leningrad: Agropromizdat, Leningradskoje otdelenie 1985, s. 193-212.:
rod Raphanus:
Raphanus sect. Raphanistrum
... (viacero druhov, o.i. Raphanus raphanistrum, t.j. reďkev ohnicová)
Raphanus raphanistroides – „reďkev pobrežná“; rastie na pobrežiach Japonska a Kórey
Raphanus sect. Siliquiformis
Raphanus caudatus – „reďkev hadovitá“; rastie na Jáve, Sumatre, Srí Lanke a v Indii
Raphanus indicus – „reďkev indická“ (tzv. radis de Madras); rastie v severnej Indii
Raphanus sect. Raphanus : jediný druh je Raphanus sativus - „reďkev siata a reďkovka siata“:
Raphanus sativus subsp. sativus – „reďkev siata (európska)“ a „reďkovka siata (európska)“
Raphanus sativus subsp. sativus conv. radicula – „reďkovka európska“
 Raphanus sativus subsp. sativus conv. radicula var. radicula – „reďkovka biela“ (I)
 Raphanus sativus subsp. sativus conv. radicula var. chloris -  „reďkovka žltá“
 Raphanus sativus subsp. sativus conv. radicula var. rubescens – „reďkovka ružovo-červená“
 Raphanus sativus subsp. sativus conv. radicula var. striatus –„reďkovka pestrá“
Raphanus sativus subsp. sativus conv. sativus – „reďkev letná“
 Raphanus sativus subsp. sativus conv. sativus var. sativus – „reďkev biela“ (I)
 Raphanus sativus subsp. sativus conv. sativus var. rubrus – „reďkev ružovo-červená“
Raphanus sativus subsp. sativus conv. hybernus – „reďkev zimná“
 Raphanus sativus subsp. sativus conv. hybernus var. hybernus – „reďkev biela“ (II)
 Raphanus sativus subsp. sativus conv. hybernus var. niger – „reďkev čierna“
 Raphanus sativus subsp. sativus conv. hybernus var. griseus – „reďkev sivá“
 Raphanus sativus subsp. sativus conv. hybernus var. violaceus – „reďkev fialová“
Raphanus sativus subsp. sinensis – „reďkev čínska (luo-po) a reďkovka čínska (siao luo-pu)“
Raphanus sativus subsp. sinensis conv. sinensis – „reďkovka čínska (siao luo-pu)“
 Raphanus sativus subsp. sinensis conv. sinensis var. sinensis – „reďkovka biela“ (II)
 Raphanus sativus subsp. sinensis conv. sinensis var. roseus – „reďkovka ružová“ 
Raphanus sativus subsp. sinensis conv. lobo – „reďkev čínska (luo-po)“
 Raphanus sativus subsp. sinensis conv. lobo var. lobo – „luo-po biele“
 Raphanus sativus subsp. sinensis conv. lobo var. virens – „luo-po zelené“
 Raphanus sativus subsp. sinensis conv. lobo var. incarnatus – „luo-po červenomäsité“
 Raphanus sativus subsp. sinensis conv. lobo var. rubidus – „luo-po ružovo-červené“
 Raphanus sativus subsp. sinensis conv. lobo var. syrengeus – „luo-po fialové“
Raphanus sativus subsp. sinensis conv. oleiferus – reďkev olejná
Raphanus sativus subsp. acanthiformes – „reďkev japonská (daikon)“
Raphanus sativus subsp. acanthiformes conv. acanthiformes – „daikon jesenno-zimný“
Raphanus sativus subsp. acanthiformes conv. minowase – „daikon jesenno-letný“
 Raphanus sativus subsp. acanthiformes conv. minowase var. minowase – „daikon biely“
 Raphanus sativus subsp. acanthiformes conv. minowase var. aka-daikon – „aka-daikon (ružovo-červený)“

 Schulz 1919 
Nasleduje ukážka staršieho podrobného systému (Schulz 1919)ENGLER, A. (ed.), Schulz, O. E.: Das Pflanzenreich IV. 105 – Cruciferae-Brassiceae - Pars prima, 1919 205-208:
súborný druh Raphanus sativus:
druh Raphanus sativus – reďkev olejná (zahŕňa aj taxóny raphanistroides a oleifer)
Raphanus sativus prol. radicula – reďkovka
Raphanus sativus prol. radicula var. rotundus
Raphanus sativus prol. radicula f. albus
Raphanus sativus prol. radicula f. ruber
Raphanus sativus prol. radicula f. violaceus
Raphanus sativus prol. niger – „veľká reďkev“
Raphanus sativus prol. niger var. rotundus
Raphanus sativus prol. niger f. albus
Raphanus sativus prol. niger f. griseus
Raphanus sativus var. dasycarpus 
druh Raphanus caudatus – „reďkev hadovitá“
Poznámka: „Prol.“ znamená rasa. „var.“ tento autor používa na označenie špeciálnych tvarov, „f.“ na označenie špeciálnych farieb.

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Kapustovité
Kategória:Kultúrne rastliny
Kategória:Koreňová zelenina