Kyselina gama-aminomaslová

Kyselina gama-aminomaslová alebo kyselina γ-aminomaslová, správne kyselina 4-aminobutánová, je aminoderivát kyseliny maslovej. Často sa na jej pomenovanie používa anglická skratka GABA (gamma-aminobutyric acid). Patrí medzi tzv. signálne molekuly. Viaže sa na GABAA a GABAB receptory. Prvýkrát bola bola pripravená v roku 1883 a v roku 1950 bola odhalená jej úloha v nervovej sústave ako hlavný inhibičný neurotransmiter.

GABA je izomérom kyseliny 2-aminoizomaslovej a kyseliny 3-aminoizomaslovej. 

 Význam v tele 
 Nervová sústava 
V mozgu stavovcov funguje GABA ako inhibičný neurotransmiter tým, že sa viaže na určité receptory nachádzajúce sa na bunkovej membráne pred- a posynaptických neurónov. Naviazaním sa na tieto receptory otvára iónové kanály, čím umožňuje tok záporne nabitých chloridových aniónov dnu do bunky a tok kladne nabitých draslíkových katiónov von z bunky. Týmto vznikne zmena v membránovom potenciáli, čo spôsobí hyperpolarizáciu. Existujú 2 druhy GABA receptorov:
 GABAA receptor – sú súčasťou ligandom riadených iónových kanálov
 GABAB receptor – metabotropný receptor spriahnutý s G-proteínom, ktorý sa otvára alebo zatvára na základe G-proteínov.
Neuróny, ktoré výtvarajú GABA, sa nazývajú GABAergické neuróny a poväčšine majú inhibičný účinok. 

GABAA receptory sú ligandom riadené chloridové kanály, ktoré keď sú aktivované kyselinou γ-aminomaslovou, umožnujú prietok chloridových aniónov cez bunkovú membránu. To či je tento prietok depolarizujúci (membránový potenciál sa zvyšuje) alebo hyperpolarizujúci/inhibičný (membránový potenciál sa znižuje) závisí od smeru toku chloridových aniónov. Pokiaľ z bunky chloridové anióny odtekajú GABA je depolarizujúca a pokiaľ do bunky pritekajú GABA je hyperpolarizujúca (inhibičná). Predpokladá sa, že pri vývoji nastáva zmena v bunkovom mechanizme regulujúcom koncentráciu chloridových aniónov v bunke, čím GABA mení svoju funkciu medzi vývojom z kojenca na dospelého. V dospelom mozgu mení GABA svoju funkciu z excitačnej na inhibičnú.

 Mimo nervovú sústavu 
GABA sa takisto vo veľkých množstvách vytvára v pankreatických beta bunkách. Beta bunky vylučujú GABA spolu s inzulínom. GABA z týchto buniek sa potom naviaže na alfa bunky na susedných ostrovčekoch a tým im zabráni vylučovať glukagón (ktorý by zvrátil účinky inzulínu).

GABA bola taktiež nájdená aj v iných orgánoch vrátane čriev, žalúdku, vajcovodoch, maternici, obličkách, pľúcach a pečeni, aj keď v oveľa nižšej hladine než v beta bunkách či neurónoch.

Excitačný GABAergický mechanizmus bol takisto objavený v epiteli priedušnice. Spúšťa sa pri vystavení sa alergénom a môže zohrávať určitú úlohu v mechanizmoch astmy.

 Biosyntéza 
náhľad|Tvorba, vylučovanie, účinky a katabolizmus GABA na nervových synapsiách|520px
GABA sa biosyntetizuje z kyseliny glutámovej pomocou enzýmu glutamátdekarboxyláza a pyridoxalfosfátu, ktorý slúži ako kofaktor.

 Katabolizmus 
Premena kyseliny γ-aminomaslovej je katalyzovaná enzýmom GABA transamináza. GABA sa s 2-oxoglutarátom premieňa na sukcinátsemialdehyd a glutamát. Sukcinátsemialdehyd je potom oxidovaný na kyselinu jantárovú, ktorá následne vstupuje do Krebsovho cyklu ako zdroj energie.

 GABAergické lieky 
 Ligandy GABAA receptoru 
 agonisti: etanol, barbituráty, benzodiazepíny, chloralhydrát, etomidát, propofol, glutetimid, valeriána, piepor opojný, metachalón a inhalačné anestetiká
 antagonisti: flumazenil, furosemid, pikrotoxín, ro15-4513, tujón, amentoflavón

 Ligandy GABAB receptoru 
 agonisti: baklofén, GHB, propofol, fenibut

 Inhibítory spätného vychytávania GABA 
 hyperforín, tiagabín

 Inhibítory GABA transaminázy 
 valproát, vigabatrín, fenelzín, gabakulín

 GABA analógy 
 pregabalín, gabapentín, progabid

 Referencie 

 Literatúra 




 Iné projekty 

Kategória:Aminokyseliny
Kategória:Signálne molekuly
Kategória:Neproteínogénne aminokyseliny
Kategória:Neurotransmitery