Kapusta obyčajná

Kapusta obyčajná môže byť zriedkavo aj označenie hlávkovej kapusty (Brassica oleracea var. capitata), pozri kapusta obyčajná hlávková.

Kapusta obyčajná (v dávnej slovenčine aj: kapustaKARDOŠ, G. Stručný prírodopis pre slovenské národné školy – Sväzok II. Skalica (Tlačou Fr. X. Škarnycla synov), 1871. S. 17BABILON, J., IVANOVÁ-ŠALINGOVÁ, M., ŠTUKOVÁ, Ľ. Prvá kuchárska kniha v slovenskej reči. Bratislava: Tatran, 1989 (pôvodne: 1870). Kapitola “Slovníček” dostupné online („kapusta (hlávková, zelená)“) Brassica. In: RIEGER, F. L., ed. a MALÝ, J., ed. Slovník naučný. díl 1. A-Bžeduchové. Praha: Kober & Markgraf, 1860. s. 872, kelkel. In: BERNOLÁK, Anton. Slowár Slowenskí Češko-Laťinsko-Ňemecko-Uherskí. dostupné online, kapusta obecnáREUSS, G. Května Slovenska. Banská Štiavnica (Tiskem Františka Lorbera), 1853. S. 38; lat. Brassica oleracea, synonymné vedecké názvy pozri nižšie) je druh z rodu kapusta (Brassica) z čeľade kapustovité (Brassicaceae). Patria doň okrem divej kapusty rôzne známe pestované druhy – najmä hlávková kapusta, kely (hlávkový kel, kučeravý kel a ružičkový kel), karfiol, brokolica a kaleráb. Jednotlivé druhy kapusty obyčajnej sú z poľnohospodárskeho hľadiska hlavnými zástupcami tzv. hlúbovej zeleniny.

 Rozsah definície 
Kapusta obyčajná (Brassica oleracea) býva v literatúre vymedzená jedným z nasledujúcich spôsobov:
a) súhrnné označenie pre tieto taxónyZdroje pozri nižšie pod Systematika:
kapusta obyčajná pravá (Brassica oleracea var. oleracea)
hlávková kapusta (Brassica oleracea var. capitata)
hlávkový kel (Brassica oleracea var. sabauda)
kŕmny kel listový (Brassica oleracea var. viridis)
kučeravý kel (Brassica oleracea var. sabellica)
okrasný kel (Brassica oleracea var. selenisia)
palmový kel (Brassica oleracea var. palmifolia)
hlúbová kapusta (Brassica oleracea var. medullosa)
kaleráb (Brassica oleracea var. gongylodes)
karfiol (Brassica oleracea var. botrytis)
brokolica (Brassica oleracea var. italica)
čínska brokolica (Brassica oleracea var. alboglabra)
kŕmna kapusta (Brassica oleracea var. ramosa)
ružičkový kel (Brassica oleracea var. gemmifera)
kapusta bezhlávková (Brassica oleracea var. costata) 
b) ako bod a) +  nasledujúce divé poddruhy (inde klasifikované ako samostatné druhy): Brassica oleracea subsp. bourgaei, Brassica oleracea subsp. cretica, Brassica oleracea subsp. hilarionis, Brassica oleracea subsp. incana, Brassica oleracea subsp. insularis, Brassica oleracea subsp. macrocarpa, Brassica oleracea subsp. robertiana, Brassica oleracea subsp. rupestris a Brassica oleracea subsp. villosaHANELT, P., Institute of Plant Genetics and Crop Plant Research (eds.). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops 1 (Except Ornamentals). Berlin: Springer Verlag, 2001. ISBN 978-3-540-41017-1. S. 1436-1438HAMMER, K. et al. The wild and the grown –remarks on Brassica. In: International Journal of AgriScience Vol. 3(6): 453-480, June 2013https://www.cabi.org/isc/FullTextPDF/2013/20133227404.pdf dostupné online]
c) v minulosti: ako bod a) + kvaka (dnes: Brassica napus var. napobrassica) a prípadne aj okrúhlica (dnes: Brassica rapa subsp. rapa)HANELT, P., Institute of Plant Genetics and Crop Plant Research (eds.). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops 1 (Except Ornamentals). Berlin: Springer Verlag, 2001. ISBN 978-3-540-41017-1. S. 1438 dole ROLLAND, E. Flore populaire, 1896-1914 dostupné online Kraut. In: Pierer's Universal-Lexikon, Band 9. Altenburg 1860, S. 779. 
d) ako bod a) okrem kalerábu (Brassica oleracea var. gongylodes) a okrem karfiolu (Brassica oleracea var. botrytis)kapustovité. In: BETINA, Vladimír et al. Malá encyklopédia biológie. Bratislava: Obzor, 1975. S. 216
e) ako bod a) okrem čínskej brokolice (Brassica oleracea var. alboglabra)Derwent Publications. Thesaurus of Agricultural Organisms: Pests, Weeds and Diseases. Volume One A to M. London: Chapman and Hall, 1990. ISBN 0-412-37290-8. S. 176-177 
f) len kŕmny kel listový, kučeravý kel, okrasný kel, hlúbová kapusta, kŕmna kapusta, ružičkový kel (lat. názov je potom síce Brassica oleracea, ale domáci názov skôr listový kel než kapusta obyčajná)BREŽNEV, D. D. et al. Kuľturnaja flora SSSR – XI – Kapusta. Leningrad: Kolos, 1984.
g) len hlávková kapusta (Brassica oleracea var. capitata) Usmernenie Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky k nariadeniu vlády SR č. 342/2014 Z. z., ktorým sa ustanovujú pravidlá poskytovania podpory v poľnohospodárstve v súvislosti so schémami oddelených priamych platieb 14 dostupné online S. 14 kapustovité. In: Školský lexikón. Bratislava: Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1992. ISBN 80-08-01570-5. S. 144 
Nasledujúci text článku sa (okrem niektorých delení v časti Systematika) vzťahuje len na definíciu a).

 Synonymá 
Nasleduje zoznam vedeckých názvov druhu Brassica oleracea definovaného podľa definície a) uvedenej v kapitole Rozsah definície (čiže tak, že nezahŕňa taxóny inde obyčajne klasifikované ako Brassica cretica, Brassica incana, Brassica rupestris atď.):
Brassica oleracea (Linné 1753)
Brassica oleracea ssp. oleracea + Brassica oleracea ssp. capitatoides + Brassica oleracea ssp. capitataGLADIS, T., HAMMER, K. Die Brassica-oleracea-Gruppe. Lennenstadt: Verein zur Erhaltung der Nutzpflanzenvielfalt e. V. , 2003. SBN 3-9807551-0-X. dostupné online 
Brassica aggr. oleracea (t.j. Brassica oleracea + Brassica capitata + Brassica sabauda + Brassica gongylodes +?Brassica sylvestris)
Brassica oleracea + Brassica cretica var. botrytis + Brassica rupestris var.gongylo(i)des
historické synonymáHANELT, P., Institute of Plant Genetics and Crop Plant Research (eds.). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops (Except Ornamentals) 1. Berlin: Springer Verlag, 2001. ISBN 978-3-540-41017-1. S. 1438:
Raphanus  brassica officinalis
Napus oleracea
Crucifera brassica
Brassica oleracea var. suttoniana

 Charakteristika 
Kapusta obyčajná má nasledujúce charakteristiky:
Je morfologicky veľmi variabilná, čiže máva veľmi rôzne tvary.
Ide o dvojročnú alebo krátkodobo trvácu, zriedkavo jednoročnú bylinu.
Stonka je priama, jednoduchá, zriedkavo rozkonárená, vysoká 30-150 cm, holá alebo trochu chlpatá, niekedy drevnatie na báze (od hypokotylu), býva sivozelená, často fialkastá. Pri taxóne kapusta obyčajná pravá je stonka jednoduchá alebo rozkonárená, bylinná; pri pestovaných taxónoch je stonka rôznym spôsobom metamorfovaná, napríklad: a) je utvorená stonková hľuza, b) stonka je krátka, drevnatá na báze a na vrchole zdužnatená do hlúbu, c) stonka je dlhá, celá zdrevnatená a v pazuchách listov má zväčsené hlávkovité púčiky, d) stonka je celá zdužnatená, vrátane súkvetia.
Tvar listov sa výrazne mení v závislosti od konkrétneho taxónu, listy sú mäsité, sivozelené (ale aj farebné), holé, oinovatené. Dolné stonkové listy sú stopkaté, lýrovité, niekedy až 80 cm dlhé. Horné stonkové listy sú sediace, podlhovasté, na báze čiastočne objímavé. Čepeľ máva rôzne tvary, niekedy je zvlnená, hlavná žila je väčšinou mohutná, často zdužnatená.
Kvety sú veľké a stopkaté. Kališné lístky sú pritlačené ku korunným lupienkom a podlhovasto kopijovité. Korunné lupienky sú hore plytko vykrojené. 
Koreň je rozkonárený.

 Dejiny 
Pestované taxóny kapusty obyčajnej (Brassica oleracea) všetky pôvodne pochádzajú zo Stredomoria a prímorskej západnej Európy. Pôvodne asi pochádzajú z kapusty obyčajnej pravej (Brassica oleracea var. oleracea), ale úlohu pri ich vzniku zohrali aj iné druhy z rodu Brassica (napr. pri karfioli Brassica cretica). Kŕmny kel listový (Brassica oleracea var. viridis) a kŕmna kapusta (Brassica oleraceavar. ramosa) sú asi najstaršími pestovanými formami, pestovali ich totiž už starovekí Rimania a Gréci. Títo však poznali už aj kučeravý kel (Brassica oleracea var. sabellica) a hlávkový kel (Brassica oleracea var. sabauda). Hlávková kapusta je doložená z 11. storočia z Kyjevskej Rusi, ale zdá sa, že vznikla už v ranom stredoveku v západnej a strednej Európe. Kel bezhlávkový (Brassica oleracea var. costata) je doložený z Portugalska takisto z 11. storočia. Z východného Stredomoria (Grécka) pochádza karfiol a brokolica. Karfiol prvýkrát spomína arabský text z 12. stor.; brokolica je síce doložená až zo 17. storočia, ale pravdepodobne sa predtým nerobil rozdiel medzi karfiolom a brokolicou. Kaleráb (Brassica oleracea var. gongylodes) je doložený v strednej Európe od 16. storočia, ale podobnú rastlinu spomínajú už niektorí starorímski autori. Ružičkový kel (Brassica oleracea var. gemmifera) je prvýkrát doložený z Belgicka v 18. storočí. Hlúbová kapusta (Brassica oleracea var. medullosa) je doložená od začiatku 19. storočia vo Francúzsku, odkiaľ sa rozšíril do Anglicka, Dánska a Nemecka.HANELT, P., Institute of Plant Genetics and Crop Plant Research (eds.). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops (Except Ornamentals) 1. Berlin: Springer Verlag, 2001. ISBN 978-3-540-41017-1. S. 1439-1440

 Systematika 
 Zhrnutie 
Nasleduje zhrnutie aktuálne najčastejšie používaných systematík (A, B,C označuje rôzne významy toho istého názvu; “/” oddeľuje synonymá):

kapusta obyčajná (Brassica oleracea):
divá kapusta/kapusta obyčajná pravá (Brassica oleracea var. oleracea)
hlávková kapusta A (Brassica oleracea convar. capitata):
hlávková kapusta B/ kapusta obyčajná hlávková/ kapusta - Brassica oleracea var. capitata/ Brassica oleracea Skupina Capitata:
biela hlávková kapusta/ kapusta obyčajná hlávková biela - Brassica oleracea var. capitata f. alba
červená hlávková kapusta/ kapusta obyčajná hlávková červená – Brassica oleracea var. capitata f. rubra
hlávkový kel/ kapusta obyčajná kelová/ kel – Brassica oleracea var. sabauda/ Brassica oleracea Skupina Sabauda
kučeravý kel A/ kapusta obyčajná kučeravá A/ listový kel A/ kŕmny kel/ zimná kapusta –  Brassica oleracea convar. acephala / Brassica oleracea var. viridis A/ Brassica oleracea var. acephala A:
kučeravý kel B / kapusta obyčajná kučeravá B – Brassica oleracea var. viridis B
listový kel B/ kŕmny kel listový - Brassica oleracea var. viridis C/ Brassica oleracea var. acephala B/ Brassica oleracea Skupina Viridis (vrátane kapusty obyčajnej predĺženej (Brassica oleracea var. viridis f. exaltata, angl. Jersey kale)
okrasný kel A/ kapusta obyčajná vrúbkovaná/ kučeravý kel C/ kapusta obyčajná kučeravá C – lat. Brassica oleracea var. sabellica A/ Brassica oleracea Skupina Sabellica A:
kučeravý kel D/ kapusta obyčajná kučeravá D – Brassica oleracea var. sabellica B/ Brassica oleracea Skupina Sabellica B
okrasný kel B(?)/ kapusta obyčajná vrúbkovaná B (?) – Brassica oleracea var. selenisia/ Brassica oleracea Skupina Selenisia
palmový kel – Brassica oleracea var. palmifolia/ Brassica oleracea Skupina Palmifolia  (niekedy sa zaraďuje pod listový kel B alebo pod okrasný kel A)
hlúbová kapusta/ kapusta obyčajná hlúbová/ kŕmny kel dreňový/ dreňový kel – Brassica oleracea var. medullosa/ Brassica oleracea Skupina Medullosa
 kaleráb/ kapusta obyčajná kalerábová – Brassica oleracea var. gongylodes/ Brassica oleracea Skupina Gongylodes (niekedy zaraďované pod kučeravý kel A)
Brassica oleracea convar. botrytis:
karfiol A/ kapusta obyčajná karfiolová - Brassica oleracea var. botrytis/  Brassica oleracea Skupina Botrytis
karfiol B
brokolica karfiolová (alebo časť z nej)
brokolica/ kapusta obyčajná špargľová/ brokolica stonková/ špargľový kel – Brassica oleracea var. italica/ Brassica oleracea Skupina Italica
čínska brokolica/ čínsky kel – Brassica oleracea var. alboglabra/ Brassica oleracea Skupina Alboglabra
 kŕmna kapusta/ kapusta obyčajná kŕmna/ tisíchlavý kel – Brassica oleracea var. ramosa/ Brassica oleracea Skupina Ramosa/ Brassica oleracea convar. fruticosa (staršie sa niekedy zaraďovala pod kučeravý kel A)
 ružičkový kel/ kapusta obyčajná ružičková – Brassica oleracea var. gemmifera/ Brassica oleracea Skupina Gemmifera
 kapusta bezhlávková/ kapusta obyčajná bezhlávková/ kapusta tronchuda - Brassica oleracea var. costata/ Brassica oleracea Skupina Costata
Podrobnosti o systémoch pozri nižšie.

Ďalšie synonymá slovenských a vedeckých (latinských) názvov pre väčšinu vyššie uvedených taxónov sú uvedené v nižšie uvedenej tabuľke:
 Vymedzenie taxónu (všetky jednotlivé slová uvedené v tomto stĺpci sa chápu podľa ich najužšej definície) Slovenské názvy Vedecké názvy (tam, kde sa názov začína malým písmenom, si treba predeň domyslieť slová „Brassica oleracea“)oleracea kapusta obyčajná pravá, divá kapusta Carter, David: Denné a nočné motýle. Martin: Osveta 1998. 304 s. Preklad: Milan Thurzo.  In: http://korpus.sk/ (hľadať “divou kapustou”var. oleracea SIEMONSMA, J. S., PILUEK, K. (eds). Plant Resources of South-East Asia No. 8 - Vegetables. Wageningen: Pudoc Scientific Publishers, 1993. ISBN 978-90-220-1058-7, dostupné online, var. sylvestrisHANELT, P., Institute of Plant Genetics and Crop Plant Research (eds.). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops (Except Ornamentals) 1. Berlin: Springer Verlag, 2001. ISBN 978-3-540-41017-1. S. 1440 , convar. fruticosa var. silvestris, var. maritima, ssp. oleracea var. silvestris, convar. oleracea var. oleraceaHELM, J.: Morphologisch-taxonomische Gliederung der Kultursippen von Brassica oleracea L. In: Die Kultupflanze. dec. 1963, roč. 11, s. 92-210 dostupné online, prístup 13. 12. 2017, subsp. oleraceaMARHOLD, K. (2011): Brassicaceae. – In: Euro+Med Plantbase - the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity. Dostupné online: , prístup 13.12.2017 , Brassica sylvestris, Brassica sylvestris ssp. sylvestrisGLADIS, T., HAMMER, K. Die Brassica-oleracea-Gruppe. Lennenstadt: Verein zur Erhaltung der Nutzpflanzenvielfalt e. V., 2003. SBN 3-9807551-0-X. dostupné online  S. 20, oleraceaDerwent Publications. Thesaurus of Agricultural Organisms: Pests, Weeds and Diseases. Volume One A to M. London: Chapman and Hall, 1990. ISBN 0-412-37290-8. S. 177 capitata +  sabaudahlávková kapusta a hlávkový kelNARIADENIE KOMISIE (ES) č. 634/2006  ktorým sa stanovuje obchodná norma pre hlávkovú kapustu a hlávkový kel a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1591/87 (Poznámka: en headed cabbage, de Kopfkohl, sk: hlávková kapusta a hlávkový kel), hlávková kapustaNARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 752/2014 z 24. júna 2014, ktorým sa nahrádza príloha I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (časť B 0242020)GLADIS, T., HAMMER, K. Die Brassica-oleracea-Gruppe. Lennenstadt: Verein zur Erhaltung der Nutzpflanzenvielfalt e. V., 2003. SBN 3-9807551-0-X. dostupné online  S. 29convar. capitataHANELT, P., Institute of Plant Genetics and Crop Plant Research (eds.). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops (Except Ornamentals) 1. Berlin: Springer Verlag, 2001. ISBN 978-3-540-41017-1. S. 1444, ssp. capitata convar. capitata, Brassica capitata (okrem costata)BREŽNEV, D. D. et al. Kuľturnaja flora SSSR – XI – Kapusta. Leningrad: Kolos, 1984. S. 50, Brassica bullata, var. capitataRHODES, D.: Classification of Brassicas (HORT410 - Vegetable Crops, Department of Horticulture and Landscape Architecture - Purdue University), dostupné online: , dátum prístupu 13. 12. 2017 (a ) , subsp. capitata capitatahlávková kapusta/kapusta hlávková, kapusta obyčajná hlávková, kapusta, zelé, zelie, zeľ, hlavatá kapusta, hlavičková kapusta, kapusta obyčajnáZdroje pozri v článku kapusta obyčajná hlávkovávar. capitata, conv. capitata,skupina Capitata, Skupina Capitata+Skupina Rubra+Skupina Pyramidalis, cv. group White Headed Cabbage + cv. group Red Headed Cabbage, Skupina White/Green Cabbage+Skupina Red Cabbage, subsp. oleracea convar. capitata, convar. capitata var. capitata, ssp. capitata (convar. capitata) var. capitata, Brassica capitata, ssp. capitata laevis, Brassica capitata (okrem subsp. costata), capitata, subs./var. capitata podskupina alba + podskupina rubrasabauda hlávkový kel, kel hlávkový, kapusta obyčajná kelová, kel, keľ, kelová kapusta /kapusta kelová, talianska kapusta, sladká kapusta, vlaština, vlaščina, vlaš(s)ká kapusta, savojská kapusta, kapusta bublinatá, savoyská kapusta, savojský kelZdroje pozri v článku kapusta obyčajná kelovávar. sabauda, convar. sabauda, skupina Sabauda, Skupina Sabauda, cv. group Savoy Headed Cabbage, Skupina Savoy Cabbage, subsp. bullata, ssp. sabauda, var. bullata, var. bullata (okrem var. gemmifera), convar. bullata, subsp. oleracea convar. sabauda, convar. capitata var. sabauda, ssp. capitata (convar. capitata) var. sabauda, Brassica sabauda subsp. sabauda, Brassica sabauda, Brassica oleracea sabauda, Brassica bullata, var. bullata subvar. sabauda, subs./var. capitata podskupina sabauda, convar. oleracea var. sabauda viridis+ sabellica (a selenisia)+ palmifolia+ medullosa (prípadne + gongylodes)kŕmny kelokopaniny. In: Pyramída. Sborník prác o Tatranskom národnom parku, roč. 3, 1953, Obzor, S. 228  / kel kŕmnyVedecké práce (7-10). Výskumný ústav závlahového hospodárstva v Bratislave.
Slovenská pol̕nohospodárska akadémia vo vydavateľstve Príroda, 1969. S. 427, kŕmna kapustaVeterinársky časopis. Roč. 9. 1960. S. 612 /kapusta kŕmnaNáuka o krmivách (3. časť) – Čo môže spôsobiť hruška. In: Lovu zdar!, č. 3, marec 2012, S. 41 dostupné online, kapusta obyčajná kučeraváDOSTÁL, J., ČERVENKA, M. Veľký kľúč na určovanie vyšších rastlín. Bratislava: SPN, 1991. ISBN 80-08-00273-5. položka 647BUFFA, F. Zásady pri ustaľovaní slovenskej botanickej nomenklatúry. In: Slovenská reč, roč. 19, č. 8, 1954, S. 248 dostupné onlineKomisia pre botanickú terminológiu: Nomenklatúra československej kveteny III. In: Slovenské odborné názvoslovie, roč. II, 1954, č. 2 dostupné online S. 45, kučeravý kel/ kel kučeravý, kel kadernatý, kučeravá kapustaSmernica Rady zo 6. decembra 1972, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice zo 14. júna 1966 o obchodovaní s osivom repy, osivom krmovín, osivom obilnín, sadivom zemiakov, smernica z 30. júna 1969 o obchodovaní s osivom olejnín a priadnych rastlín a smernice z 29. septembra 1970 o obchodovaní s osivom zeleniny a o spoločnom katalógu odrôd druhov poľnohospodárskych plodín dostupné online/kapusta kučeraváVysvetlivky ku kombinovanej nomenklatúrE Európskej únie (2011/C 137/01) dostupné online, zimná kapustaŠIESTA SMERNICA RADY zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu — spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia (77/388/EHS)Kohl. In: Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 11. Leipzig 1907, S. 228-229. Permalink:  /zimný kelKOLEK, J. et al. Nemecko-slovenský pôdohospodársky slovník. Bratislava: Príroda, 1971. S. 88HORNIAK, V. Zdravie z ekozáhrady. 7. aug 2004.In: SME dostupné online, listový kel/kel listovýREHM, G. Multilingual Dictionary of Agronomic Plants. Springer Science+Business Media. 1994.ISBN 978-94-010-4421-9. S. 34Kohl. In: BASTIAN, H. Ullstein-Lexikon der Pflanzenwelt. Frankfurt: Ullstein, 1973. ISBN 3-550-16019-4. S. 235, listová kapusta/ kapusta listová,  zelená kapusta/zelený kel/kel zelenýPozri zdroje v článku zelená kapusta, (zastarano:) kapusta bezhlaváZa socialistické zemědelství. roč. 4, 1954, S. 167  :
var. acephalaMACHEK, Václav. Česká a slovenská jména rostlin. Praha: Nakladatelství Československé akademie věd, 1954. S. 58-59, var. viridisMARTINOVSKÝ, J. Kľúč na určovanie rastlín. 4. preprac. vyd. Bratislava: Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1987. S. 195 , convar. viridis, convar. acephala, Brassica subspontaneaGLADIS, T., HAMMER, K. Die Brassica-oleracea-Gruppe. Lennenstadt: Verein zur Erhaltung der Nutzpflanzenvielfalt e. V., 2003. SBN 3-9807551-0-X. dostupné online  S. 25, subsp./var. acephala (okrem podskupiny millecapitata), Brassica oleracea (okrem ramosa a gemmifera) + Brassica sabauda susp. palmifolia, convar. oleracea var. acephalaMALÝ, Ivan a kol. Polní zelinářství. Praha: Agrospoj, 1998. 196 s. ISBN 80-239-4232-8.

:
convar. acephalaHANELT, P., Institute of Plant Genetics and Crop Plant Research (eds.). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops (Except Ornamentals) 1. Berlin: Springer Verlag, 2001. ISBN 978-3-540-41017-1. S. 1442, ssp. capitata convar. acephala, ssp. acephala viridis + sabellica (a selenisia) + palmifoliakel kučeravýNARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 752/2014 z 24. júna 2014, ktorým sa nahrádza príloha I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (Poznámka: Porovnaj sk a en verziu; taxón medullosa je zvlášť) kadeřávek. In: Zahradnický slovník naučný 3. CH-M. Praha: Ústav zemědělských a potravinářských informací, 1997. ISBN 80-85120-62-3. S. 142 (Poznámka: medullosa je zvlášť.), kapusta obyčajná kučeravá(implicitne: kučeravý kel, kel kadernatýKAYS, S. J. Cultivated Vegetables of the World (A Multilingual Onomasticon) . Wageningen: Wageningen Academic Publishers, 2011. ISBN 978-90-8686-164-4. S. 110, kučeravá kapusta/kapusta kučeravá)var. viridis, var acephala (bez ramosa)FAO: Codex Alimentarius, Vol. 2, Pesticide Residues in Foods, 1993, subsp. acephalakadeřávek. In: Zahradnický slovník naučný 3. CH-M. Praha: Ústav zemědělských a potravinářských informací, 1997. ISBN 80-85120-62-3. S. 142 (Poznámka: Priradenie nejednoznačné.) viridis (t. j. bez sabellica a selenisia) listový kel, kel listový, listová kapusta, kapusta listová, kŕmny kel listový,kŕmny kel, kel kŕmny, kŕmna kapusta, kapusta kŕmna, stromčekový kel, kel stromový, kravský kel, kravská kapusta listová,  stonkový kel, zimný kel, zimná kapustaZdroje pozri v článku listový kelvar. viridis, var. acephala, skupina Viridis, Skupina Acephala, Skupina Collard, cv. Group Acephala, cv. group Collard,var. plana, subsp./var. acephala podskupina plana, var. acephala subvar. plana, convar. acephala var. viridis, ssp. capitata (convar. acephala) var. viridis, convar. acephala var. acephala, viridis sabellica +selenisiakel kučeravýSTRÁNSKÁ, K. Atlas abc – Krmné košťáloviny. In: ABC, roč. 34, č. 6, 1989ÚKSÚP: Kel kučeravý - Brassica oleracea L. var. sabellica L. - TG/90/6 - 31.3.2004 dostupné onlinenaradenie č. 164/2004 (NARIADENIE VLÁDY
Slovenskej republiky z 3. marca 2004, ktorým sa vykonáva registrácia odrôd poľnohospodárskych plodín) – Časť BVITEKOVÁ, A. Ružičkový, kučeravý, listový: Ako pestujeme kel. In: iZáhradkár 14. 5. 2009  (implicitne: kučeravý kel/kapusta obyčajná kučeravá, kel kadernatý, kučeravá kapusta/kapusta kučeravá), okrasný kel/kel okrasnýWIERSEMA, J. H., LEÓN, B.: World Economic Plants (A Standard Reference) . 2nd edition. Boca Raton: CRC Press, 2013. ISBN 978-1-4665-7681-0. S. 115, kapusta obyčajná vrúbkovaná, zastarano: strapačka, zastarano: (svetlý kel/načervenastý kel+zelený kel+) strapačka/strapatá kapusta/kučeravá/čipkovatá kapustaPozri zdroje v článku Kel kučeravý (sabellica) var. sabellica, var. acephala, skupina Sabellica, Skupina Acephala, cv. group Borecole, cv. group Curly Kale, var. laciniata, subsp./var. acephala podskupina laciniata, convar. acephala var. sabellicaHANELT, P., Institute of Plant Genetics and Crop Plant Research (eds.). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops (Except Ornamentals) 1. Berlin: Springer Verlag, 2001. ISBN 978-3-540-41017-1. S. 1443, Brassica subspontanea ssp. crispifolia, sabellica  sabellica (t.j. bez selenisia)  kel kučeravý, kučeravý kel, kapusta obyčajná kučeravá, kel kadernatý, kučeravá kapusta, kapusta kučeravá, zelená kapusta, zelený kel, kel zelený, zimný kel, zimná kapusta, svetlý kel/načervenastý kel+zelený kel (+strapačka/strapatá/kučeravá/čipkovatá kapusta)Zdroje pozri v článku kel kučeravý (sabellica)var. sabellica, Skupina Sabellica , ssp. capitata (convar. acephala) var. sabellica, var. acephala subvar. laciniata f. sabellica, var. aloides, var. acephala crispa, var. crispa, var. acephala svar. laciniata f. crispa, subsp. acephala var. viridis subvar. laciniata f. crispa, convar. oleracea var. acephala f. crispa, *var. fimbriata, *Brassica fimbriata, *fimbriataselenisiaokrasný kel, kel okrasný, kapusta obyčajná vrúbkovanáZdroje pozri v článku Brassica oleracea var. selenisiavar. selenisia, Skupina Selenisia, ssp. capitata (convar. acephala) var. selenisia, Brassica oleracea subsp selenisia (vrátane sabellica), convar. acephala var. selenisia, var. acephala subvar. laciniata f. selenisia, var. fimbriata subvar. pinnatapalmifolia palmový kel, kel palmový, čierny kel, dino kel, toskánsky (čierny) kelZdroje pozri v článku kel palmovývar. palmifolia, Skupina Palmtree Kale, Skupina Jersey Kale, Skupina Palmifolia, cv. group Palmtree Kale, convar. acephala var. palmifolia, ssp. capitata (convar. acephala) var. palmifolia, Brassica sabauda ssp. palmifolia, var- acephala subvar. palmifolia, Brassica bullata palmaeformis, subsp./var. acephala podskupina palmifolia, palmifoliamedullosa hlúbová kapusta, kapusta obyčajná hlúbová, kŕmny kel dreňový, kŕmny kel, kel kŕmny, kŕmna kapusta, dreňový kel, kel dreňový, kravský kel hlúbový, kravský kel dreňovýZdroje pozri v článku kapusta obyčajná hlúbovávar. medullosa, skupina Medullosa, Skupina Merrowstem Kale, Skupina Medullosa, cv. group Merrowstem Kale, convar. acephala var. medullosa, ssp. capitata (convar. acephala) var. medullosa, var. acephala subvar. medullosa, subsp./var. acephala podskupina medullosa, medullosagongylodes kaleráb, kapusta obyčajná kalerábová, kapusta kalerábová, kaleráb kŕmnyZdroje pozri v článku kapusta obyčajná kalerábovávar. gongylodes  (staršie písané aj: gongyloides), convar. gongylodes, convar. caulorapa, var. caulorapa, skupina Gongylodes, Skupina Kohlrabi, Skupina Gongylodes, subsp. gongylodes, cv. group [cv. Group] Kohlrabi, Brassica rupestris subsp. gongylodes, Brassica rupestris var. gongyloides, subsp. oleracea convar. gongylodes,  convar. acephala var. gongylodes, ssp. capitata (convar. acephala) var. gongylodes, Brassica gongylodes, Brassica caulorapa, ssp. caulo-rapa, subsp. caulorapa, caulorapa, gongyloides, gongylodes, var. rapa, subsp./var. gongylodes podskupina caulo-rapabotrytiskarfiol, kapusta obyčajná karfiolová, kapusta karfiolová, kvetná kapusta, kveták, kvetenec, hlavatica, kvetová kapusta, ružová kapusta, kartifiol, kartifiól, kauli, hlúbekZdroje pozri v článku kapusta obyčajná karfiolovávar. botrytis, convar. botrytis, skupina Botrytis, Skupina Cauliflower, Skupina Botrytis, Brassica cauliflora, Brassica botrytis, cv. group Cauliflower, Brassica cretica var. botrytis, Brassica cretica subsp. botrytis var. cauliflora, subsp. oleracea convar. botrytis, convar. botrytis var. botrytis, ssp. capitata (convar. botrytis) var. botrytis, var. cauliflora, B. cauliflora ssp. abortiva, Brassica botrytis subsp. botrytis, botrytis, subsp./var. botrytis podskupina caulifloraitalicabrokolica, kapusta obyčajná špargľová, kel špargľový /špargľový kel, kapusta špargľová, špargľová kapusta, brokolica stonková, stonková brokolica, brokolica výhonková, výhonková brokolicaZdroje pozri v článku kapusta obyčajná špargľovávar. italica, var. asparagoides, convar. italica,skupina Italica, Skupina Broccoli, Skupina Cymosa, cv. group Broccoli, subsp. oleracea convar. italica, convar. botrytis var. italica, ssp. capitata (convar. botrytis) var. italica, var. botrytis subvar. cymosa . Brassica botrytis subsp. italica, Brassica cauliflora ssp. simplex, var. botrytis (!), Brassica cretica ssp. botrytis var. cymosa, subsp./var. botrytis podskupina cymosa/italic, italica  alboglabračínska brokolica Nariadenie Komisie (EÚ) č. 752/2014 z 24. júna 2014, ktorým sa nahrádza príloha I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 Text s významom pre EHP, brokolica čínska, čínsky kel, kai-lanvar. alboglabra, var. albiflora, Skupina Chinese KaleWIERSEMA, J. H., LEÓN, B.: World Economic Plants (A Standard Reference) . 2nd edition. Boca Raton: CRC Press, 2013. ISBN 978-1-4665-7681-0. S. 114, Skupina Kailaan, Skupina AlboglabraBrassica oleracea. In: CHAUVET, M.: Pl@ntUse, dostupné online  a , prístup 11. 12. 2017, cv. group Chinese Kale,  convar. botrytis var. alboglabraHANELT, P., Institute of Plant Genetics and Crop Plant Research (eds.). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops (Except Ornamentals) 1. Berlin: Springer Verlag, 2001. ISBN 978-3-540-41017-1. S. 1445, ssp. capitata convar. botrytis var. alboglabraGLADIS, T., HAMMER, K. Die Brassica-oleracea-Gruppe. Lennenstadt: Verein zur Erhaltung der Nutzpflanzenvielfalt e. V., 2003. SBN 3-9807551-0-X. dostupné online , Brassica alboglabra, var acephala subvar. albo-glabra, albifloraDerwent Publications. Thesaurus of Agricultural Organisms: Pests, Weeds and Diseases. Volume One A to M. London: Chapman and Hall, 1990. ISBN 0-412-37290-8. S. 175 ramosa kŕmna kapusta, kapusta kŕmna, kapusta obyčajná kŕmna, *tisíchlavý kel, *kel tisíchlavýZdroje pozri v článku kapusta obyčajná kŕmnavar. ramosa, var. racemosa, convar. ramosa, skupina Ramosa, Skupina Thousand Head Kale, Skupina Ramosa, cv. group Thousand-headed Kale,*var. millecapitata, *millecapitata, var. frutescens, var. silvestris f. ramosa, subsp. oleracea convar. ramosa, ssp. oleracea var. silvestris f. ramosa, convar. fruticosa var. ramosa, ssp. capitata (convar. fruticosa) var. ramosa, convar. oleracea var. ramosa, subsp./var. acephala podskupina millecapitata, fruticosa, ramosagemmiferaružičkový kel, kel ružičkový, kapusta obyčajná ružičková, kapusta ružičková, ružičková kapusta, kapusta púčková, púčková kapusta, kel púčkový, púčkový kel, kapusta obyčajná pupencová,kapusta pupencová, pukovica, kel pupencový, (kelové) šprosle, kapusta pukonosnáZdroje pozri v článku kapusta obyčajná ružičkovávar. gemmifera, convar. gemmifera, skupina Gemmifera, Skupina Gemmifera, Skupina Brussels Sprouts, cv. group Brussels Sprouts, subsp. oleracea convar. gemmifera, convar. gemmifera var. gemmifera, ssp. capitata convar. gemmifera (var. gemmifera + var. polycephala), ssp. capitata var. gemmifera, subsp. gemmifera, var. bullata subvar. gemmifera, Brassica gemmifera, convar. fruticosa var. gemmifera, convar. oleracea var. gemmifera, gemmifera, var. polycephala, subsp./var. gemmiferacostata kapusta obyčajná bezhlávková, kapusta bezhlávkováNARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 600/2010 z 8. júla 2010, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o doplnenie a úpravu príkladov príbuzných odrôd alebo iných produktov, na ktoré sa vzťahujú rovnaké MRL, kapusta tronchudaKapusta tronchuda (Brassica oleracea var. costata). In. mojazahrada.org , prístup 13. 1. 2017var. costata, var. tronchuda, convar. costata, Skupina Costata,  Portuguese Kale Group, cv. group Portuguese Kale, ssp. capitata convar. costata var. costataGLADIS, T., HAMMER, K. Die Brassica-oleracea-Gruppe. Lennenstadt: Verein zur Erhaltung der Nutzpflanzenvielfalt e. V., 2003. SBN 3-9807551-0-X. dostupné online  S. 30, convar. capitata var. costata, convar. acephala var. luteola,  Brassica capitata subsp. costata, costataDerwent Publications. Thesaurus of Agricultural Organisms: Pests, Weeds and Diseases. Volume One A to M. London: Chapman and Hall, 1990. ISBN 0-412-37290-8. S. 176 
Vysvetlivka k tabuľke: * znamená: s výhradami

 Vedecké názvy
Ako vidno vyššie, základné položky delenia (t. j. sabauda, gongylodes atď.) majú v rôznych textoch priradené rôzne označenia taxonomickej úrovne, najčastešie varieta (var.) alebo Skupina (prípadne skupina), menej často konvarieta (convar.), skupina kultivarov (cv. group), poddruh (subsp.) či dokonca ako samostatný druh a podobne. Rôznosť označenia taxonomickej úrovne nič nemení na tom, ktoré kultivary do danej položky patria. Z aktuálneho znenia ICNCP vyplýva, že by mala existovať len jedna úroveň delenia a tá by sa mala volať “Skupina” (s veľkým SInternational Code of Nomenclature for Cultivated Plants, 8th edition. dostupné online (Poznámka: Pozri napr. str. 143, kde sa výslovne rozlišuje medzi "skupina" a "Skupina") ; v slovenský textoch často nesprávne s malým s); v starších vydaniach ICNCP sa táto úroveň volala “skupina kultivarov XY” [cv. group] (takto aj napr. Jansen, Siemonsma et al. (1993) a Vossen (1993)Oboje: SIEMONSMA, J. S., PILUEK, K. (eds). Plant Resources of South-East Asia No. 8 - Vegetables. Wageningen: Pudoc Scientific Publishers, 1993. ISBN 978-90-220-1058-7, S. 108-112  dostupné online) a v ešte starších vydaniach ICNCP sa volala “konvarieta “ [convar.] (takto aj napr. v Červenka et al. (1986) či v Dostála a Červenka (1991))Ochsmann, J. Current Problems in Nomenclature and Taxonomy of Cultivated Plants   S. 55,56. Súčasná literatúra (a samozrejme aj literatúra z čias pred 1. vydaním ICNCP) a právne predpisy však toto pravidlo väčšinou ignoruje/-jú a používa/-jú (tak ako to napokon dovoľuje aj ICN International Code of Nomenclature for algae, fungi, and plants (Melbourne Code) dostupné online 28.1 Note 3) buď len jednu úroveň delenia nazvanú varieta [var.] alebo viaceré úrovne delenia nazvané konvarieta  [convar.] - varieta [var.] (a prípadne aj subvarieta [subvar.]) -  forma [f.]HANELT, P., Institute of Plant Genetics and Crop Plant Research (eds.). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops (Except Ornamentals) 1. Berlin: Springer Verlag, 2001. ISBN 978-3-540-41017-1. S. 1438 – 1446, Preface XXVWIERSEMA, J. H., LEÓN, B.: World Economic Plants (A Standard Reference) . 2nd edition. Boca Raton: CRC Press, 2013. ISBN 978-1-4665-7681-0. S. 114-115.

Slová kapusta, kel atď. 
O významoch slova kapusta pozri kapusta. 

Ako vidno vyššie, v slovenských názvoch niektorých druhov kapusty obyčajnej sa namiesto slova kapusta alternatívne používa slovo kel. Konkrétne sa ako kel v užšom zmysle označuje hlávkový kel (=kel v najužšom zmysle), ružičkový kel, všetky druhy z taxónu Brassica oleracea convar. acephala (prípadne okrem hlúbovej kapusty) a problematický taxón tisíchlavý kel (dnes obyčajne taxonomicky stotožňovaný s kŕmnou kapustou); takto definovaný kel netvorí taxonomickú jednotku (jedinú výnimku tvorí jeden dosť atypický systém – pozri nižšie pod Malý (1998): Brassica oleracea convar. oleracea). V širšom zmysle sa ako kel označuje: staršie aj brokolica (špargľový kel), občas aj čínska brokolica (čínsky kel); inak povedané, ako kel sa v širšom zmysle dá označiť každá pestovaná kapusta obyčajná okrem hlávkovej kapusty, karfiolu a kalerábu Pozri slovenské názvy a zdroje v tabuľke synonýmkel. In Encyclopaedia Beliana 8 . Okrem toho sa v prekladoch z angličtiny (najmä európskych predpisov) zvykne nevhodne používať slovenské slovo kel ako preklad anglického slova “kale” (je to nevhodné, lebo anglické slovo kale nezahŕňa práve hlavný typ slovenského kelu – kel hlávkový); o anglickom slove kale pozri nižšie. 

Etymológia slovenských slov a nemčina 
Slovenské slovo kel pochádza z hornonemeckého (čiže na juhu nemecky hovoriacich krajín sa vyskytujúceho) nárečového slova Köhl/Kehl, ktoré pôvodne znamenalo to isté, čo dnešné spisovné slovo Kohl (pozri nižšie), ale neskôr znamenalo a dodnes znamená prevažne kučeravý kel alebo hlávkový kel, pričom špeciálne hlávkový kel znamená najmä vo východnom Rakúsku, a to aj v podobách Kelch [vyslov: kö(l)ch]/Kälch [vyslov: kö(l)ch]/Kölch/Kehlig.Österreichisches Wörterbuch. 37. Auflage (Nachdrucj). Viedeň: Österreichischer Bundesverlag, 1991. ISBN 3-215-07050-2. S. 269Kölch. In: . Nemecké slovo Kohl/Köhl atď. vzniklo v ranom stredoveku z latinského slova caulis, ktoré vtedy znamenalo stonkový kel (t. j. Brassica oleracea var. viridis), ale pôvodne znamenalo stonku, stopku, byľ, lodyhu, (kapustný) hlúbcaulis. In: Karl Ernst Georges: Ausführliches lateinisch-deutsches Handwörterbuch. Hannover 81913 (Nachdruck Darmstadt 1998), Band 1, Sp. 1038.  ŠPAŇÁR, Július; HRABOVSKÝ, Jozef. Latinsko-slovenský slovensko-latinský slovník. 4. vyd. Bratislava : Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1987. S. 89 Z nemčiny pochádza nielen slovenské slovo kel, aj slovenské slová kapusta (starohornonem. kappust), karfiol (nem. Karfiol), kaleráb (nem. Kohlrabi, Kellrabl, Kellrüben a pod.), špargľový kel (nem. Spargelkohl) a ako kalky asi aj niektoré ďalšie názvy (kŕmny kel – Futterkohl, kravská kapusta – Kuhkohl atď.). V súčasnej spisovnej nemčine sa názvy všetkých druhov kapusty obyčajnej v zásade tvoria spojením nejakého prívlastku so slovom Kohl (napr. Krauskohl = kučeravý kel). V prípade hlávkového kelu, brokolice, karfiolu a kalerábu existujú alternatívne aj jednoslovné špeciálne označenia (konkrétne: Wirsing, Brokkoli, Karfiol a Kohlrabi). V prípade hlávkovej kapusty (v širšom zmysle aj hlávkového kelu a v minulosti aj časti Brassica oleracea var. ramosa a var. viridis) sa používa namiesto slova Kohl alternatívne aj slovo Kraut (napr. Weißkohl/Weißkraut/Kraut = biela hlávková kapusta).KOLEK, J. et al. Nemecko-slovenský pôdohospodársky slovník. Bratislava: Príroda, 1971. S. 292.Pierer's Universal-Lexikon, Band 9. Altenburg 1860, S. 779. dostupné online . Nemecké slovo Kohl môže mať (v botanike) celkovo tieto významy: 1. kapusta (rod Brassica), 2. kapusta obyčajná (čiže Brassica oleracea)Meyers Großes Konversations-Lexikon, Band 11. Leipzig 1907, S. 228-229. dostupné online, 3. ako bod 2 + niektoré ďalšie taxóny z rodu Brassica, konkrétne + kapusta čínska (Brassica chinensis) + kapusta pekinská (Brassica pekinensis) + kapusta repková stopková (Brassica napus ssp. napus var. pabularia) a prípadne aj brokolica raab (Brassica ruvo, =Brassica rapa var. cymosa, nem. Wildbroccoli alebo Stängelkohl)JÄGER, E. J. (ed.) et al. Rothmaler - Exkursionsflora von Deutschland - Krautige Zier- und Nutzpflanzen. Berlin: Springer-Verlag, 2007. ISBN 978-3-662-50419-2. S. 251-252WIERSEMA, J. H., LEÓN, B.: World Economic Plants (A Standard Reference) . 2nd edition. Boca Raton: CRC Press, 2013. ISBN 978-1-4665-7681-0. S. 117VERORDNUNG (EU) Nr. 51/2014 DER KOMMISSION  vom 20. Januar 2014 zur Änderung von Anhang II der Verordnung (EG) Nr. 396/2005 des Europäischen Parlaments und des Rates hinsichtlich der Höchstgehalte an Rückständen von Dimethomorph, Indoxacarb und Pyraclostrobin in oder auf bestimmten Erzeugnissen, 4. hlávková kapusta (Brassica oleracea var. capitata), najmä biela, 5. (zelený) kučeravý kel (Brassica oleracae var. sabellica)

Čeština 
Pre súčasnú češtinu platí:
Tam, kde je v slovenčine slovo kel, používa sa v češtine slovo kapusta (pričom ale kapusta je v češtine štandardne aj Brassica oleracea var. ramosa). 
Tam, kde je v slovenčine slovo kapusta, používa sa v češtine podľa okolností buď slovo zelí (Brassica oleracea var. capitata) alebo slovo brukev (rod Brassica). České slovo zelí má tieto významy: 1. hlávková kapusta (Brassica oleracea var. capitata), 2.hlávková kapusta+kapusta čínska (Brassica rapa subsp. chinensis) + kapusta pekinská (Brassica rapa subsp. pekinensis)+prípadne v spojení “kravské zelí” aj kŕmny kel listový (Brassica oleracea var. viridis) a v spojení “bruselské zelí” aj ružičkový kel (Brassica oleracea var. gemmifera), 3. súčasť ľudových názvov niektorých rastlín mimo rodu Brassica. České slovo brukev má tieto významy: 1. kapusta (rod Brassica), 2. kaleráb. 
V dávnej češtine však slovo kapusta znamenalo (tak ako dnes v slovenčine) primárne Brassica oleracea var. capitata, a v češtine 19. storočia (keď už české slovo kapusta znamenalo primárne hlávkový kel – Brassica oleracea var. sabauda) sa ako kapusta (podobne ako vtedy aj v slovenčineERTL, H. Rövid természetrajz tótajkú elemi iskolák számára - Krátky prírodopis pre slovenské elementárne školy. Budapest 1891 dostupné online KARDOŠ, G. Stručný prírodopis pre slovenské národné školy – Sväzok II. Skalica (Tlačou Fr. X. Škarnycla synov), 1871. S. 17 dostupné online  ) označoval buď rod Brassica alebo druh Brassica oleracea.Zahradnický slovník naučný 5 R-Ž. Praha: Ústav zemědělských a potravinářských informací, 2001. ISBN . 80-7271-075-3. S. 643-5brukev. In: Masarykův slovník naučný: lidová encyklopedie všeobecných vědomostí , díl 1. AČ. Praha: Československý kompas, 1925.NEČAS, J. KOPECKÝ, M. Slovensko-český a česko-slovenský slovník rozdílnych výrazů. 2. vydání. Praha: Státní pedagogické nakladatelství. 1963, S. 154 Slovo zelie (a pod.) sa najmä v minulosti a v nárečiach vyskytuje aj v slovenčine – pozri v článku kapusta obyčajná hlávková.

Angličtina 
V angličtine možno pestovanú kapustu obyčajnú pojmovo rozdeliť na nasledujúce „typy“ (ak sa použijú najbežnejšie definície jednotlivých pojmov): cabbage, kale, collard, cauliflower (karfiol), broccoli (brokolica), brussels sprouts (ružičkový kel) a kohlrabi (kaleráb). Problematické sú len prvé tri z uvedených názvov:
Slovo cabbage má tieto významy: 1. hlávková kapusta (Brassica oleracea var. capitata), 2. kapusta obyčajná s hlávkou (tvorenou listami), teda hlávková kapusta+hlávkový kel (Brassica oleracea convar. capitata), 3. ako bod 2+niektoré ďalšie taxóny z rodu Brassica, konkrétne: kapusta čínska (Brassica rapa subsp. chinensis)+kapusta pekinská (Brassica rapa subsp. pekinensis) +Brassica rapa subsp. narinosa + Brassica rapa subsp. nipposinica (+prípadne aj: Brassica carinata + kapusta poľná kvitnúca [Brassica rapa var. parachinensis] + Brassica juncea var. sareptona + kapusta Tournefortova [Brassica Tournerfortii]), 4. ako bod 2/3 + niektoré ďalšie taxóny z druhu kapusta obyčajná (Brassica oleracea), konkrétne: kaleráb („turnip cabbage“) + kŕmny kel listový („cow cabbage“) + kŕmna kapusta („branching cabbage“) + kapusta bezhlávková („Portuguese/tronchuda cabbage“), 5. zriedkavo: kapusta obyčajná pravá (Brassica oleracea var. oleracea), 6. kapusta obyčajná (Brassica oleracea), 7. zriedkavo: rod Brassica, 8. súčasť názvov niektorých rastlín napatriacich do rodu BrassicaWIERSEMA, J. H., LEÓN, B.: World Economic Plants (A Standard Reference) . 2nd edition. Boca Raton: CRC Press, 2013. ISBN 978-1-4665-7681-0. S. 111-117, 814cabbage. In: Oxford English Dictionary Second Edition on CD-ROM (v. 4.0). Oxford University Press, 2009, ISBN ISBN 978-0-19-956383-8.HANELT, P., Institute of Plant Genetics and Crop Plant Research (eds.). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops (Except Ornamentals) 1. Berlin: Springer Verlag, 2001. ISBN 978-3-540-41017-1. S. 1439, 1442, 1444
Slovo kale má významy: 1. kapusta obyčajná bez hlávky, t. j. v užšom zmysle Brassica oleracea convar. acephala a v širšom zmysle aj kŕmna kapusta (Brassica oleracea var. ramosa), kapusta bezhlávková (Brassica oleracea var. costata), čínska brokolica (Brassica oleracea var. alboglabra) a prípadne aj listy kalerábu, 2. ako bod 1. + niektoré ďalšie taxóny z rodu Brassica, konkrétne brokolica raab (Brassica ruvo) a kapusta repková stopková (Brassica napus ssp. napus var. pabularia) , 3. kapusta obyčajná (Brassica oleracea), 4. zriedkavo: rod Brassica, 5. súčasť niektorých názvov rastlín nepatriacich do rodu BrassicaWIERSEMA, J. H., LEÓN, B.: World Economic Plants (A Standard Reference) . 2nd edition. Boca Raton: CRC Press, 2013. ISBN 978-1-4665-7681-0. S. 111-117, 975kale. In: Oxford English Dictionary Second Edition on CD-ROM (v. 4.0). Oxford University Press, 2009, ISBN ISBN 978-0-19-956383-8.COMMISSION REGULATION (EU) No 752/2014 of 24 June 2014 replacing Annex I to Regulation (EC) No 396/2005 of the European Parliament and of the Council  (Hlavný rozdiel voči slovenskému podobnému slovu “kel” je ten, že kale nezahŕňa hlavný typ slovenského kelu – kel hlávkový)
Slovo collard má tieto významy: 1. kapusta, ktorá je prechodnou formou medzi cabbage (v zmysle 2.) a kale (v zmysle 1.) s hladkými listami, čiže kapusta, ktorá rastie podobne ako hlávková kapusta tesne pri zemi, ale má len náznak hlávky, pestuje sa hlavne v južných USA (dnes obyčajne zaraďovaná pod kŕmny kel listový, a tým pádom ako podtyp pojmu „kale“), 2. kŕmny kel listový (Brassica oleracea var. viridis), 3. súčasť jedného z názvov Brassica carinataBrassica oleracea Acephala Group. In: Pl@ntUse, dostupné online dostupné online (dole)collard. In: Oxford English Dictionary Second Edition on CD-ROM (v. 4.0). Oxford University Press, 2009, ISBN ISBN 978-0-19-956383-8.WIERSEMA, J. H., LEÓN, B.: World Economic Plants (A Standard Reference) . 2nd edition. Boca Raton: CRC Press, 2013. ISBN 978-1-4665-7681-0. S. 111, 115 SIEMONSMA, J. S., PILUEK, K. (eds). Plant Resources of South-East Asia No. 8 - Vegetables. Wageningen: Pudoc Scientific Publishers, 1993. ISBN 978-90-220-1058-7  dostupné online (collard je uvedený ako podtyp kale)

Príklady systematík 
Systematika kapusty obyčajnej je v literature uvádzané značne nejednotne. Nasledujúce príklady systematík sú vybrané tak, aby čo najlepšie reprezentovali všetky v súčasnosti sa vyskytujúce typy delenia.

Poznámka: V položkách obsahujúcich v celom názve viac než jeden stupeň delenia medzi druhom a varietou sú tieto medzistupne kvôli prehľadnosti z názvu väčšinou vynechané (napr. namiesto Brassica oleracea convar. capitata var. sabauda je uvedené len Brassica oleracea var. sabauda)

 Systémy obsahujúce len jednu úroveň delenia 

 Rôzne zdroje (2002 – 2014)WIERSEMA, J. H., LEÓN, B.: World Economic Plants (A Standard Reference) . 2nd edition. Boca Raton: CRC Press, 2013. ISBN 978-1-4665-7681-0. S. 113-115 
Brassica oleracea:
varieta Brassica oleracea var. oleracea (1, 2: var. oleracea) – 2: kapusta obyčajná pravá
varieta Brassica oleracea var. capitata (1: var. capitata/Skupina Red Cabbage+Skupina White [al. Green] Cabbage, 2: skupina Capitata) – 2: hlávková kapusta/kapusta obyčajná hlávková/kapusta hlávková
varieta Brassica oleracea var. sabauda (1: var. sabauda/Skupina Savoy Cabbage, 2: skupina Sabauda) – 2: hlávkový kel/kapusta obyčajná kelová/kel hlávkový
varieta Brassica oleracea var. viridis (1: var. viridis/var. acephala/Skupina Collard, 2: skupina Viridis) – 2: listový kel [nesprávne: kučeravý kel/kapusta obyčajná kučeravá/kel kučeravý  ]
varieta Brassica oleracea var. sabellica (1: var. sabellica/var. acephala/Skupiny Acephala, 2: skupina Sabellica) – 2: okrasný kel/kapusta obyčajná vrúbkovaná/kel okrasný
varieta Brassica oleracea var. palmifolia (1: var. palmifolia/Skupina Jersey Kale/Skupina Palmtree Kale, 2: -) 
varieta Brassica oleracea var. medullosa (1. var. medullosa/Skupina Merrowstem Kale, 2: skupina Medullosa) – 2: hlúbová kapusta/kapusta obyčajná hlúbová
varieta Brassica oleracea var. gongylodes (1: var. gongylodes/var. caulorapa/Skupina Kohlrabi, 2: skupina Gongylodes)-2: kaleráb/kapusta obyčajná kalerábová
varieta Brassica oleracea var. botrytis (1: var. botrytis/Skupina Cualiflower, 2: skupina Botrytis) – 2: karfiol/kapusta obyčajná karfiolová
varieta Brassica oleracea var. italica (1: var. italica/Skupina Broccoli, 2: skupina Italica) – 2: brokolica/kapusta obyčajná špargľová
varieta Brassica oleracea var. alboglabra (1: var. alboglabra/Skupina Chinese Kale/Skupina Kailaan, 2: -)
varieta Brassica oleracea var. ramosa (1: var. ramosa/Skupina Thousand Head Kale, 2: skupina Ramosa) – 2: kŕmna kapusta/kapusta obyčajná kŕmna/kapusta kŕmna
varieta Brassica oleracea var. gemmifera (1: var. gemmifera/Skupina Brussels Sprouts, 2: skupina Gemmifera) -2: ružičkový kel/kapusta obyčajná ružičková/kel ružičkový
varieta Brassica oleracea var. costata (1: var. costata/var. tronchuda/Skupina Portuguese Kale, 2: -)

Vysvetlivky: 
var. = varieta, / = oddeľuje synonymá, - = neuvedené
prvý názov je vždy podľa GRIN (2011), 1 je názov podľa León a Wiersema (2013), 2 je názov podľa Goliašová et al. (2002; uvádza len taxóny zo Slovenska)

Podobné delenie (s vedeckými názvami tvorenými rovnako ako v Goliašová et al. (2002)) má Chauvet (2014) s nasledujúcimi odlišnosťami: Skupina Sabellica je rozdelená na Skupinu Sabellica a Skupinu Selenisia, namiesto názvu Viridis má názov Acephala a namiesto Skupiny Capitata má tri taxóny – Skupina Capitata (v užšom zmysle, teda biela hlávková kapusta guľatá), Skupina Rubra (teda červená hlávková kapusta) a Skupina Pyramidalis (teda špicatá kapusta). V iných systémoch sa zvykne hlávková kapusta tiež deliť na dve skupiny (biela hlávková kapusta a červená hlávková kapusta) alebo tri skupiny (biela hlávková kapusta guľatá, červená hlávková kapusta, špicatá kapusta), ale toto delenie sa najčastejšie robieva na úrovni foriem (lat. forma) v rámci hlávkovej kapusty (teda v rámci var. capitata, resp. v rámci Skupiny capitata) - porov. napr..

Podobné delenie obsahuje Thesaurus of Agricultural Organisms (1990) s nasledujúcimi odlišnosťami: 1. Názvy sú utvorené ako v GRIN ale s vynechaním slova “var.” (napr. namiesto Brassica oleracea var. sabauda je Brassica oleracea sabauda), 2. Čínska brokolica tvorí samostatný druh Brassica alboglabra, 3. Uvedené sú ďalšie dva taxóny: Brassica oleracea fimbriata (v iných deleniach je obyčajne pod sabellica)  a Brassica oleracea millecapitata (tisíchlavý kel, v iných deleniach je obyčajne pod ramosa) . Treba ale dodať, že názvy rastlín utvorené spôsobom “Brassica oleracea sabauda” sú v rozpore s dnešným aj vtedajším znením tak ICN ako aj ICNCP; podľa ICN majú mať správne podobu “Brassica oleracea subsp. sabauda” International Code of Nomenclature for algae, fungi, and plants (Melbourne Code) dostupné online article 24 International Code of Botanical Nomenclature, 1988  —  Berlin Code dostupné online article 24International Code of Nomenclature for Cultivated Plants, 8th edition. dostupné online 

Rôzne zdroje (1973 – 2005)kapustovité. In: Pyramída. s. 1826.kapustovité. In: Encyklopédia Slovenska 3. zväzok KM. Bratislava: Veda, 1979. s. 40-41 Pekárková, Eva. Nejnovější směry ve šlechtění zelenin (7.). Košťáloviny. In: živa 6/2005, S. 259 dostupné online  
(Len stredoeurópske taxóny)

Brassica oleracea:
varieta Brassica oleracea var. capitata (1, 2, 3, 4: var. capitata, 5, 6: convar. capitata) - 5: kapusta obyčajná hlávková
varieta Brassica oleracea var. sabauda/bullata (1, 2, 3, 4: var. sabauda, 5, 6: convar. sabauda) – 5: kapusta obyčajná kelová/kel hlávkový
varieta Brassica oleracea var. acephala (1: svar. laciniata f. crispa(*), 2: var. acephala, 3: var. viridis/acephala, 4: acephala, 5, 6: convar. viridis) – 5: kapusta obyčajná kučeravá/kel kučeravý
varieta Brassica oleracea var. gongylodes (1, 2: var. gongyloides, ,3, 4: var. gongylodes, 5, 6: convar. gongylodes) – 5: kapusta obyčajná kalerábová/kaleráb
varieta Brassica oleracea var. botrytis/cauliflora (1, 2, 3: var. botrytis, 4: cauliflora, 5, 6: convar. botrytis) – 5: kapusta obyčajná karfiolová/karfiol
varieta Brassica oleracea var. italica (1, 2, 3: var. italica, 4: botrytis (!), 5, 6: convar. italica) – 5: kapusta obyčajná špargľová/brokolica
-  (1, 2, 3, 4: -, 5, 6: Brassica oleracea convar. ramosa) – 5: kapusta obyčajná kŕmna
varieta Brassica oleracea var. gemmifera (1, 2, 3, 4: var. gemmifera, 5, 6: convar. gemmifera) – 5: kapusta obyčajná ružičková/kel ružičkový

Poznámky/vysvetlivky: 
var.=varieta, convar. = konvarieta (v Dostal a Červenka (1991) nazývaná „odroda“), / = oddeľuje synonymá, - = neuvedené; 
Prvý uvedený latinský názov je podľa Bastian (1973), 1 je názov podľa Pyramída (1976), 2 je názov podľa Encyklopédie Slovenska (1979), 3 je názov podľa Martinovský (1987), 4 je názov podľa Pekárková (2005), 5 je názov podľa Červenka et al. (1986), 6 je názov podľa Dostál a Červenka (1991) 
Slovenské názvy sú tu opísané len zo zdroja č. 5, ostatné (t.j. aj zo zdrojov č. 1,2,3 a 6) pozri vyššie v tabuľke synoným resp. článkoch o jednotlivých druhoch.
(*) tento názov pokrýva len časť taxónu acephala
Dostál a Červenka (1991) v texte upresňujú, že všetky uvedené taxóny vyskytujúce sa na Slovensku patria do poddruhu Brassica oleracea subsp. oleracea

 Marhold (2011) 
(len európske taxóny)

Brassica oleracea:
poddruh Brassica oleracea subsp. oleracea – t.j. divá kapusta
poddruh Brassica oleracea subsp. capitata – t.j. to, čo je inde var. capitata a var. sabauda
poddruh Brassica oleracea subsp. fruticosa – t.j. to, čo je inde var. viridis, var. sabellica (selenisia, palmifolia), var. gemmifera a zrejme aj var. ramosa
poddruh Brassica oleracea subsp. caulorapa – t.j. to, čo je inde var. gongylodes
poddruh Brassica oleracea subsp. botrytis –t.j. to, čo je inde var. botrytis a var. italica

Poznámky: 1. K. Marhold je Slovák. 2. Takéto delenie kapusty obyčajnej je veľmi zriedkavé.

 Systémy obsahujúce viac ako jednu úroveň delenia 
 Gladis a Hammer (2002) 
Brassica oleracea:
poddruh Brassica oleracea ssp. bourgaei
poddruh Brassica oleracea ssp. cretica – viacero variet
poddruh Brassica oleracea ssp. hilarionis
poddruh Brassica oleracea ssp. incana – viacero variet
poddruh Brassica oleracea ssp. insularis – viacero variet
poddruh Brassica oleracea ssp. macrocarpa – viacero variet
poddruh Brassica oleracea ssp. robertiana  
poddruh Brassica oleracea ssp. rupestris –viacero variet
poddruh Brassica oleracea ssp. villosa – viacero variet
poddruh Brassica oleracea ssp. oleracea (t.j. divá kapusta)
poddruh Brassica oleracea ssp. capitatoides (t.j. polodivá kapusta)
poddruh Brassica oleracea ssp. capitata (t.j. pestovaná kapusta)
konvarieta Brassica oleracea ssp. capitata convar. capitata
varieta Brassica oleracea var. capitata
varieta Brassica oleracea var. sabauda
konvarieta Brassica oleracea ssp. capitata convar. acephala
polodivé kely „galega“ z Portugalska
varieta Brassica oleracea var. viridis
varieta Brassica oleracea var. sabellica
varieta Brassica oleracea var. selenisia
varieta Brassica oleracea var. palmifolia
varieta Brassica oleracea var. medullosa
varieta Brassica oleracea var. gongylodes
konvarieta Brassica oleracea ssp. capitata convar. botrytis
varieta Brassica oleracea var. botrytis
varieta Brassica oleracea var. italica
varieta Brassica oleracea var. alboglabra
konvarieta Brassica oleracea ssp. capitata convar. fruticosa – len Brassica oleracea var. ramosa
konvarieta Brassica oleracea ssp. capitata convar. gemmifera
varieta Brassica oleracea var. gemmifera
varieta Brassica oleracea var. polycephala (inde nazývané: Brassica oleracea var. dalechampii)
konvarieta Brassica oleracea ssp. capitata convar. costata
varieta Brassica oleracea var. costata
varieta Brassica oleracea var. helmii (opísané v roku 2001, ide o prechod medzi convar. capitata a convar. acephala)

Podobný systém je uvedený v Jäger et al. (2007), ale je obmedzený na taxóny vyskytujúce sa v strednej Európe a úroveň “konvarieta” je z deleneia vynechaná.JÄGER, E. J. (ed.) et al. Rothmaler - Exkursionsflora von Deutschland - Krautige Zier- und Nutzpflanzen. Berlin: Springer-Verlag, 2007. ISBN 978-3-662-50419-2. S. 250-251 

 Diederichsen in: Hanelt et al. (2001)HANELT, P., Institute of Plant Genetics and Crop Plant Research (eds.). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops (Except Ornamentals) 1. Berlin: Springer Verlag, 2001. ISBN 978-3-540-41017-1. S. 1436-1446 

skupina [druhov] Brassica oleracea:
druh Brassica bourgaei
druh Brassica cretica – dva poddruhy
druh Brassica hilarionis
druh Brassica incana
druh Brassica insularis
druh Brassica macrocarpa
druh Brassica montana
druh Brassica rupestris
druh Brassica villosa
druh Brassica oleracea:
poddruh Brassica oleracea ssp. oleracea – divá kapusta
konvarieta Brassica oleracea convar. capitata
varieta Brassica oleracea var. capitata
varieta Brassica oleracea var. sabauda
konvarieta Brassica oleracea convar. acephala
varieta Brassica oleracea var. viridis
varieta Brassica oleracea var. sabellica
varieta Brassica oleracea var. palmifolia
varieta Brassica oleracea var. medullosa
varieta Brassica oleracea var. gongylodes
konvarieta Brassica oleracea convar. botrytis
varieta Brassica oleracea var. botrytis
varieta Brassica oleracea var. italica
varieta Brassica oleracea var. alboglabra
konvarieta Brassica oleracea convar. fruticosa – len varieta Brassica oleracea var. ramosa
konvarieta Brassica oleracea convar. gemmifera – len varieta Brassica oleracea var. gemmifera
konvarieta Brassica oleracea convar. costata

Rovnaký systém uvádza Liberei et al. (2007), ale je (asi omylom) vynechaná položka convar. fruticosa/var. ramosa a divá kapusta je zaznačená ako keby išlo o poddruh platný aj pre pestované rastliny (Diederichsen striktne oddeľuje divú kapustu od ostatných, teda pestovaných druhov).

 Rhodes (1999) 

Brassica oleracea:
poddruh [alebo varieta] Brassica oleracea subsp. [alebo var.] capitata
podskupina alba
podskupina rubra
podskupina sabauda
poddruh [alebo varieta] Brassica oleracea subsp. [alebo var.] acephala
podskupina plana – hladké listy
podskupina laciniata – veľmi kučeravé listy
podskupina palmifolia
podskupina medullosa
podskupina millecapitata
poddruh [alebo varieta] Brassica oleracea subsp. [alebo var.] gongylodes – len podskupina caulo-rapa
poddruh [alebo varieta] Brassica oleracea subsp. [alebo var.] botrytis
podskupina cauliflora
podskupina cymosa/italica
 poddruh [alebo varieta] Brassica oleracea subsp. [alebo var.] gemmifera

 Malý (1998), Koudela (2010)
(Len stredeoeurópske taxóny)

Brassica oleracea:
konvarieta Brassica oleracea convar. capitata – len Brassica oleracea var. capitata (hlávková kapusta)
konvarieta Brassica oleracea convar. oleracea (t.j. kely)
varieta Brassica oleracea var. sabauda (hlávkový kel)
varieta Brassica oleracea (var.) acephala (kučeravý kel v širšom zmysle)
varieta Brassica oleracea var. gemmifera (ružičkový kel)
konvarieta Brassica oleracea convar. botrytis
varieta Brassica oleracea var. botrytis (karfiol)
varieta Brassica oleracea var. italica (brokolica)
konvarieta Brassica oleracea convar. acephala – len Brassica oleracea var. gongylodes (kaleráb)

Rovnaké delenia uvádzaCole Cropas - Inovace studijních programů AF a ZF MENDELU 
směřující k vytvoření mezioborové integrace CZ.1.07/2.2.00/28.0302, dostupné online:  a  prístup 13.1.2017. Podobné delenie používa aj Valšíková (2010), ale: 1. Hlávkový kel nie je zaradený pod convar. oleracea, 2. Kučeravý kel je uvedený len ako špecifická forma nazvaná “convar. oleracea var. acephala f. crispa”, 3. Karfiol (zrejme omylom) nie je zaradený pod convar. botrytis.VALŠÍKOVÁ, M.  Hlúbová zelenina. (prebraté z: DVD "Pestovanie a ochrana rastlín", Agroinštitút Nitra, 2010; vystavené 7.10.2011) dostupné online  (nadradený link  )

Poznámky: Toto veľmi osobité delenie sa, zdá sa, vyskytuje len v časti českej a slovenskej poľnohospodárske literatúry, inde sa nevyskytuje. Okrem toho je v tomto systéme z taxonomického hľadiska nesprávne spracovaný taxón “acephala”, pretože je zaradený v systéme na dvoch rôznych miestach dvoma úplne rôznymi spôsobmi.

 Jansen, Siemonsma et al. (1993) a Vossen (1993) 

Brassica oleracea:
varieta Brassica oleracea var. oleracea (divá kapusta)
skupiny kultivarov White Headed Cabbage, Red Headed Cabbage a Savoy Cabbage
skupina kultivarov Brassica oleracea cv. group White Headed Cabbage/forma Brassica oleracea var. capitata f. alba
skupina kultivarov Brassica oleracea cv. group Red Headed Cabbage/forma Brassica oleracea var. capitata f. rubra
skupina kultivarov Brassica oleracea cv. group Savoy Cabbage/varieta Brassica oleracea var. sabauda
skupiny kultivarov „kales” okrem čínskej brokolice/Brassica oleracea var. acephala:
skupina kultivarov Brassica oleracea cv. group Collard/varieta Brassica oleracea var. viridis
skupina kultivarov Brassica oleracea cv. group Borecole [alebo Curly Kale]/varieta Brassica oleracea var. sabellica
skupina kultivarov Brassica oleracea cv. group Palmtree Kale/varieta Brassica oleracea var. palmifolia
skupina kultivarov Brassica oleracaea cv. group Merrowstem Kale/varieta Brassica oleracea var. medullosa
skupina kultivarov Brassica oleracea cv. group Kohlrabi/varieta Brassica oleracea var. gongylodes
skupiny kultivarov Cauliflower a Broccoli
skupina kultivarov Brassica oleracea cv. group Cauliflower/varieta Brassica oleracea var. botrytis
skupina kultivarov Brassica oleracea cv. group Broccoli/varieta Brassica oleracea var. italica
skupina kultivarov Brassica oleracea cv. group Chinese Kale/varieta Brassica oleracea var. albogabra
skupina kultivarov Brassica oleracea cv. group Thousand-headed Kale/varieta Brassica oleracea var. ramosa
skupina kultivarov Brassica oleracea cv. group Brussels Sprouts/varieta Brassica oleracea var. gemmifera
skupina kultivarov Brassica oleracea cv. group Portuguese Kale/varieta Brassica oleracea var. costata

 Codex Alimentarius (1993) 

rod Brassica:
…
druh Brassica oleracea:
konvarieta Brassica oleracea convar. capitata
varieta Brassica oleracea var. rubra
varieta Brassica oleracea var. alba (vrátane: forma conica)
varieta Brassica oleracea var. sabauda
konvarieta Brassica oleracea convar. acephala 
varieta Brassica oleracea var. acephala (t.j. to, čo je inde viridis+sabellica(+selenisia+palmifolia)+ramosa) - pričom kučeravý kel je aj „var. sabellica“ a „cow cabbage“ je „var. acephala subvar. viridis“
varieta Brassica olereacea var. medullosa
varieta Brassica oleracea var. gongylodes
konvarieta Brassica oleracea convar. botrytis
varieta Brassica oleracea var. botrytis
varieta Brassica oleracea var. italica
konvarieta Brassica oleracea convar. oleracea var. gemmifera
druh Brassica campestris:
 ...
varieta Brassica campestris var. alboglabra

 Lizgunova et al. in: Flora SSSR (1984) 

agregát [druhov] Brassica aggr. oleracea (t.j. strednomorsko-európske druhy kapusty):
druh Brassica capitata („hlávková kapusta“, t. j. hlávková kapusta vrátane kapusty bezhlávkovej)
poddruh Brassica capitata subsp. capitata (t. j. európska)
poddruh Brassica capitata subsp. orientalis (t. j. východná) 
poddruh Brassica capitata subsp. costata
druh Brassica sabauda („hlávkový kel“, t. j. hlávkový kel vrátane palmového kelu)
poddruh Brassica sabauda subsp. sabauda
poddruh Brassica sabauda subsp. palmifolia
druh Brassica oleracea („listový kel“, t. j. kučeravý/listový kel v širšom zmysle [okrem palmového kelu] a kŕmna kapusta a ružičkový kel):
poddruh Brassica oleracea subsp. oleracea (t.j. to, čo je inde var. viridis, medullosa a ramosa)
poddruh Brassica oleracea subsp. selenisia (t.j. kučeravý kel v užšom zmysle, t. j. to, čo je inde var. sabellica, selenisia a laciniata)
poddruh Brassica oleracea subsp. gemmifera
druh Brassica gongylodes (kaleráb)
poddruh Brassica gongylodes subsp. gongylodes (t. j. západoeurópsky kaleráb)
poddruh Brassica gongylodes subsp. asiatica (t. j. ázijský kaleráb)
druh Brassica botrytis („karfiol“, t.j. karfiol vrátane brokolice)
poddruh Brassica botrytis subsp. botrytis
poddruh Brassica botrytis subsp. italica

Poznámka: Zdroj uvádza aj druh Brassica sylvestris (patria doň taxóny incana a pod. [porov. vyššie napr. Diederichsen]), ale z textu nie je jasné, či tento druh patrí tiež pod “Brassica aggr. oleracea” alebo mimo neho.

 Betina et al. (1975) 
(Len stredoeurópske taxóny)

rod Brassica:
...
druh Brassica oleracea (*) – kapusta obyčajná:
odroda „Brassica capitata“ (*) – kapusta hlávková
odroda „Brassica sabauda“ (*) – kel hlávkový
odroda „Brassica acephala“ (*) – kel kučeravý
odroda „Brassica gemmifera“ (*) – kel ružičkový
druh Brassica rupestris: 
...
Brassica rupestris var. gongyloides – kaleráb
druh Brassica cretica:
...
karfiol

Poznámky:
Brokolica nie je uvedená
Text z MEB prebrala aj Encyklopédia medicíny
Podobný systém je tu
(*) Táto časť systému je taxonomicky neprípustná, pretože dvojslovný zápis typu „Brassica capitata“ znamená v taxonómii vždy druh (species), ale text článku tieto položky označuje ako odrody (a nie ako druhy), čiže si protirečí charakteristika uvedená v texte a charakteristika vyplývajúca z formálneho zápisu názvu. Správne má byť buď namiesto „Brassica capitata“ (atď.) - Brassica (con)var. capitata (atď.), alebo sa môže síce ponechať Brassica capitata (atď.) ako druh, ale zároveň sa musí „Brassica oleracea“ preklasifikovať z druhu na skupinu druhov, agregát alebo nejaký podobný (kvázi-)taxón nadradený druhu.

 Nieuwhof (1969)NIEUWHOF, M. Cole crops: botany, cultivation, and utilization, 1969. Citované in: McGregor S. E. Insect Pollination Of Cultivated Crop Plants, 1976 – Chapter 6 dostupné online 

Brassica oleracea:
varieta Brassica oleracea var. capitata
varieta Brassica oleracea var. sabauda
prechod medzi var. capitata/sabauda a var. acephala:
”collards“ (definíciu pozri vyššie v tomto článku)
kapusta tronchuda
varieta Brassica oleracea var. acephala:
subvarieta Brassica oleracea var. acephala subvar. plana (ale okrem collards – pozri vyššie)
subvarieta Brassica oleracea var. acephala subvar. Iaciniata
subvarieta Brassica oleracea var. acephala subvar. palmifolia
subvarieta Brassica oleracea var. acephala subvar. medullosa
subvarieta Brassica oleracea var. acephala subvar. millecapitata
varieta Brassica oleracea var. gongylodes
varieta Brassica oleracea var. botrytis
subvarieta Brassica oleracea subvar. cauliflora
subvarieta Brassica oleracea subvar. cymosa
varieta Brassica oleracea var. gemmifera

 Vuľf a Malejev (1969)VUĽF, E. V., MALEJEV, O. F. Mirovyje resursy poleznych rastenij. 1969
dostupné online

rod Brassica:
…
druh Brassica capitata
druh Brassica sabauda
druh Brassica subspontanea („kel listový zelený, kŕmny“) – t.j. convar. acephala a var. ramosa
druh Brassica fimbriata 
druh Brassica caulorapa
druh Brassica cauliflora
druh Brassica alboglabra
druh Brassica gemmifera

Podobný systém má Lizgunova (1948), ale bez Brassica fimbriata a Brassica alboglabraLizgunova 1948 citovaná in: heslo kapusta v knihe Boľšaja sovetskaja enciklopedija dostupné online, a niektoré iné ruské textyGIŠ, R. A. (ed.).Klassifikacija ovoščnych rastenij: učebnoje posobije. 2. vyd. Krasnodar 2007. dostupné online .

 Helm (1963) 

Brassica oleracea:
(…divé taxóny)
konvarieta Brassica oleracea convar. capitata
varieta Brassica oleracea var. capitata
forma subacuta – t.j. tvar obráteného vajca
forma conica – t.j. tvar vajca alebo elipsy
forma capitata – t.j. tvar gule alebo sploštenej gule
varieta Brassica oleracea var. sabauda
forma ovata – t.j. tvar obráteného vajca
forma oblonga – t. j. pozdĺžny tvar
forma sabauda – t.j. okrúhly tvar
varieta Brassica oleracea var. costata
konvarieta Brassica oleracea convar. acephala – t. j. listový kel, kravský kel
varieta Brassica oleracea var. acephala
forma acephala – t j. zelený listový kel
forma purpurascens – t.j. modrý listový kel
forma exaltata – t .j. “Jersey Kale” 
varieta Brassica oleracea var. selenisia – t.j. okrasný kel
forma selenisia – t.j. zelený
forma scotica – t.j. pestrofarebný
varieta Brassica oleracea var. sabellica –t j. kučeravý kel v užšom zmysle
forma sabellica – t.j. zelený
forma rubra – t.j. inej farby 
varieta Brassica oleracea var. palmifolia
varieta Brassica oleracea var. medullosa
varieta Brassica oleracea var. gongylodes
forma gongylodes – t.j. kaleráb biely
forma violacea – t.j. kaleráb modrý
konvarieta Brassica oleracea convar. botrytis
varieta Brassica oleracea var. botrytis – t.j. karfiol a brokolica karfiolová
forma erytrobotrytis – fialová brokolica karfiolová
forma phaeusa – brokolica karfiolová medenej farby
forma chlorusa – zelená brokolica karfiolová
forma theiusa – sírovožltá brokolica karfiolová
forma botrytis – karfiol v užšom zmysle (t.j. biely alebo krémovej farby) a brokolica karfiolová bielej alebo krémovej farby
varieta Brassica oleracea var. italica – t.j. brokolica stonková
forma cymosa – t.j. zelená brokolica stonková
forma albida – t.j. biela brokolica stonková
forma flava – t.j. žltá brokolica stonková
forma italica – t.j. fialová brokolica stonková
konvarieta Brassica oleracea convar. oleracea
varieta Brassica oleracea var. oleracea (divá kapusta)
varieta Brassica oleracea var. ramosa
varieta Brassica oleracea var. gemmifera
varieta Brassica oleracea var. dalechampii

Podobné delenie má Mundt et al. (1992)/Hegi et al. (1986/1963) s tým rozdielom, že: 1. namiesto var. ramosa sú dva taxóny: var. ramosa a var. millecapitata, 2. var. selenisia je zaradená pod var. sabellica, 3. divé taxóny ani Brassica oleracea var. oleracea nie sú uvedené.system podľa “Hegi: Illustrierte Flora von Mittel-Europa. zväzok IV, časť 1, 2./3. vydanie (2. vydanie 1958-1963, 3. vydanie 1986)“, citované v hesle: Brassica oleracea L. (autorka: Mundt). In: HÄNSEL, R. et al. Hagers Handbuch der Pharmazeutischen Praxis -4 Drogen A-D. Berlin: Springer-Verlag, 1992. ISBN 978-3-642-63468-0, S. 552 dostupné online

Hegi (1919)HEGI, G. Illustrierte Flora von Mitteleuropa, IV. Band, 1. Hälfte. Dicotyledones (II. Teil). 1. vydanie. Mníchov: J. F. Lehmanns Verlag. 1919, S. 245 - 249  dostupné online
(Tento systém je tu uvedený preto, lebo bol značne vplyvný na systémy 20. storočia.)

Brassica oleracea:
poddruh Brassica oleracea subsp. Robertiana
poddruh Brassica oleracea subsp. montana sensu Pourret
poddruh Brassica oleracea subsp. montana sensu Raffin.
poddruh Brassica oleracea subsp. insularia
poddruh Brassica oleracea subsp. rupestris
poddruh Brassica oleracea subsp. villosa
poddruh Brassica oleracea subsp. incana
poddruh Brassica oleracea subsp. Cretica
poddruh Brassica oleracea subsp. Atlantica
poddruh Brassica oleracea subsp. oleracea
varieta Brassica oleracea var. silvestris – t.j. divá forma na atlantickom pobreží Európy
forma silvestris – t.j. vlastná divá forma
forma ramosa – t. j. pestovaná forma veľmi podobná divej forme (dnes: kapusta obyčajná kŕmna)
varieta Brassica oleracea var. capitata – t.j. hlávková kapusta
subvarieta Brassica oleracea var. capitata subvar. compressa – t.j. hlávka v tvare stlačenej gule
subvarieta Brassica oleracea var. capitata subvar. sphaerica  - t.j. hlávka v tvare gule
forma alba – t.j. hlávka bielo-zelenej farby
forma rubra – t.j. hlávka fialovo-červenej farby
subvarieta Brassica oleracea var. capitata subvar. obovata – t.j. hlávka v tvare obráteného vajca
subvarieta Brassica oleracea var. capitata subvar. elliptica – t.j. hlávka pozdĺžno-eliptická
subvarieta Brassica oleracea var. capitata subvar. conica – t.j. hlávka vajcovo-kuželovitá 
zvláštny podtyp: forma Brassica oleracea var. capitata forma fimbriata – t.j. listy na okrajoch kučeravé a so zárezmi 
varieta Brassica oleracea var. Sabauda – t.j. hlávkový kel
subvarieta Brassica oleracea var. Sabauda subvar. vulgaris – t.j. s guľatou hlávkou
subvarieta Brassica oleracea var. Sabauda subvar. oblonga – t.j. s pozdĺžnou hlávkou
subvarieta Brassica oleracea var. Sabauda subvar. dissecta – t.j. s listami so zárezmi
varieta Brassica oleracea var. acephala – t.j. „kríkovitý zimný kel“ (listy netvoria hlávku)
subvarieta Brassica oleracea var. acephala subvar. plana – t.j. s rovnými listami (listový kel)
forma viridis – t.j. zelený listový kel
forma purpurascens – t.j. modrý listový kel
forma exaltata – t.j. „Jersey Kale“
subvarieta Brassica oleracea var. acephala subvar. laciniata – t.j. s kučeravými alebo vrúbkovanými listami
forma quercifolia – t.j. s dubovitými listami
forma selenisia – t.j. okrasný kel
forma sabellica – t.j. kučeravý kel v užšom zmysle (s kučeravými listami)
forma crassa – t.j. so zhrubnutými a mäsitými hlavnými žilkami listov
forma prolifera – t.j. na listových rebrách sú nápadné výhonky
forma nepenthiformis – t.j. listové žilky majú prívesky a listy sú skrútené
subvarieta Brassica oleracea var. acephala subvar. palmifolia – t. j. palmový kel
subvarieta Brassica oleracea var. acephala subvar. millecapitata – t..j. tisíchlavý kel
varieta Brassica oleracea var. gongylodes -  t.j. kaleráb
forma alboviridis – t.j. bledozelený
forma violacea – t.j. fialový alebo modrý
(?) forma crispa – t.j. listy sú na okraji kučeravé 
forma dissecta – t.j. listy majú zárezy
(?) varieta Brassica oleracea var. medullosa – t.j. dreňový kel
 varieta Brassica oleracea var. Botrytis
subvarieta Brassica oleracea var Botrytis subvar. cymosa – t.j. brokolica
forma albida – t.j. žltobiela
forma flava – t.j. žltá
forma violascens – t.j. fialová
 subvarieta Brassica oleracea var Botrytis subvar. cauliflora – t.j. karfiol (len biely/bieložltý)
(?) varieta Brassica oleracea var. polycephala – t.j. na krátkom hlúbe je viacero menších hlávok (veľmi zriedkavé), asi prechod medzi capitata (alebo Sabauda) a gemmifera
 varieta Brassica oleracea var. gemmifera – t.j. ružičkový kel
Poznámka: Veľké písmená v niektorých názvoch (napr. Sabauda, Botrytis...) nie sú preklep, pretože Hegi ich tak výslovne uvádza.

 Poznámky 

Referencie

 Iné projekty 

Kategória:Hlúbová zelenina
Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Kapustovité