Jagelovci

Jagelovci alebo staršie Jagellovci (po poľsky Jagiellonowie, po litovsky Jogailaičiai, po česky Jagellonci) bola poľská panovnícka dynastia litovského pôvodu. Jej členovia boli vládnucou dynastiou v Poľsku (v r. 13861572 a 15871668), v Litve (v r. 13771401 a 14401572), v Čechách (v r. 14711526) a v Uhorsku (v r. 14401444, a 14901526).

 Pôvod rodu 
Za jej zakladateľa je považované litovské veľkoknieža Jogaila, ktorý po prijatí kresťanstva a sobáši s Hedvigou (Jadviga) z Anjou, najmladšou dcérou uhorského a poľského kráľa Ľudovíta I. Veľkého z Anjou. V roku 1386 sa Jogaila stal poľským kráľom a bol korunovaný ako Vladislav II. Jagelo. Zároveň sa vytvorila poľsko-litovská únia, ktorá sa však definitívne upevnila až na začiatku 16. storočia.

 Panovníci 
Jagelovskí panovníci sa významne zaslúžili o trvalé zväčšenie poľského kráľovstva (Mazovsko, Livónsko, časť západného Pruska) najmä bojmi s Rádom nemeckých rytierov. Nástupcom Vladislava II. Jagela sa v roku 1434 stal jeho syn Vladislav III. (14341444), po ňom Kazimír IV. (14451492); Žigmundom II. Augustom (synom Žigmunda I.) vymrel v roku 1572 rod Jagelovcov v mužskej línii. Nastúpením Žigmunda III. (syna švédskeho kráľa Jána III. z rodu Vasa) r. 1587 sa opäť rod Jagelovcov dostal na poľský trón (až do r. 1668), a to v ženskej línii, lebo jeho manželkou bola Katarína, sestra Žigmunda II. Augusta. V 15. – 16. storočí z rodu Jagelovcov pochádzali aj niektorí uhorskí a českí panovníci. Po smrti Albrechta II. Habsburského sa od r. 1440 stal uhorským kráľom (ako Vladislav I.) poľský kráľ Vladislav III. Padol v boji proti Turkom v bitke pri Varne v r. 1444, preto sa nazýva aj Vladislavom Varnenčíkom. Najstarší syn poľského kráľa Kazimíra IV., Vladislav, bol v roku 1471 zvolený za českého kráľa a po smrti Mateja Korvína (r. 1490) zasadol na trón aj v Uhorsku. Jeho syn Ľudovít II. bol kráľom uhorským aj českým (od r. 1516). Padol v bitke pri Moháči 29.8.1526 a ním vymrela po meči uhorsko-česká vetva Jagelovcov a uhorským a českým kráľom sa po ňom stal Ferdinand I. Habsburský, ktorého manželkou bola Anna, sestra Ľudovíta II. Na rozdiel od územného zväčšovania Poľska menej úspešná bola ich politika ako českých a uhorských kráľov. V Uhorsku nedokázali čeliť politickej a hospodárskej anarchii, ktorá bola najzreteľnejšia za vlády Vladislava II. K moci sa dostala vysoká šľachta a vzrástlo zbedačovanie obyvateľstva. I v Čechách za jagelovských slabých panovníkov došlo k úpadku kráľovskej centrálnej moci a faktickú vládu mali v rukách šľachtické stavy.

 Významní predstavitelia 

+ MenoPoznámkaGediminas<small>litovské veľkoknieža (13161341)Algirdas<small>litovské veľkoknieža (13161341)Kęstutis<small>litovské veľkoknieža (13451382)Vladislav II. Jagelo<small>litovské veľkoknieža (13771401) a poľský kráľ (13861434)Vitold<small>litovské veľkoknieža (14011430)Swidrigello<small>litovské veľkoknieža (14301432)Žigmund Korybutovič<small>litovské veľkoknieža (14321440)Vladislav III.<small>poľský kráľ (14341444), uhorský kráľ (14401444)Kazimír IV.<small>litovské veľkoknieža (14401492), poľský kráľ (14471492)Vladislav II.<small>český kráľ (14711516), uhorský kráľ (14901516)Ľudovít II.<small>český a uhorský kráľ (15161526)Ján I. Albrecht<small>poľský kráľ (14921501)Alexander I.<small>litovské veľkoknieža (14921506), poľský kráľ (15011506)Žigmund I. Starý<small>litovské veľkoknieža (15061529), poľský kráľ (15061548)Žigmund II. August<small>litovské veľkoknieža (15291569), poľský kráľ (15481572)

 Zdroje 
 Encyklopédia Slovenska, Veda, Bratislava, 1980
 Slovensko - Dejiny, Obzor, Bratislava, 1978


Kategória:Dejiny Litvy
Kategória:Dejiny Poľska
Kategória:Dejiny Česka
Kategória:Dejiny Uhorska