Kamenná vila

Kamenná vila je secesná vila v Banskej Bystrici na Hornej ulici 69. V súčasnosti je objekt sídlom pobočky ČSOB. Nachádza sa v zozname kultúrnych pamiatok SR.

 Historická budova 
Objekt ľudovo nazývaný Kamennou vilou je jednou z niekoľkých hodnotných secesných pamiatok v Banskej Bystrici. Bol postavený v roku 1920, architektom a firmou Alois Peierbergera, ktorý vilu neskôr predal rodine podnikateľa Leopolda Munelsa, ktorý v meste vlastnil likérku. Priečelie svojím bohatým výtvarným a plastickým prejavom je prehliadkou obľúbených architektonických prvkov secesie.

 Rekonštrukcia 
Architektonická súťaž na rekonštrukciu pôvodnej budovy bola v roku 1995, realizovala sa v roku 1997. Autorom víťazného projektu sa stal Ing. arch. Branislav Somora

„Ak architekt dostane zákazku, mal by si najmä ctiť prostredie, do ktorého vstupuje“ Ing. arch. Branislav Somora


Autorov prístup k rekonštrukcii bol citlivý a dokazuje, že prístavba nemá konkurovať ale dopĺňať pôvodnú hmotu prostredníctvom prostriedkov svojej doby. A takisto by pozorovateľ nemal byť zahltený informáciami, ale mal by pocítiť harmóniu. Zámerom bolo existujúci objekt zachovať a doplniť v pôvodnej secesnej estetike. Dostavbu nechať vyznieť ako samostatný autonómny prvok, ktorý celú stavbu ozvláštňuje. V realizácii sa stretá bohatosť secesie a tendencie neskorej moderny.

 Rekonštrukcia historickej časti 
Autor pamiatkársky príkladne akceptuje priečelie historickej budovy a nevstupuje doň novými prvkami. Inšpiruje sa ňou pri chápaní dostavby i detailov. Priestory historickej budovy slúžia pre kontakt s verejnosťou nad ktorými sa nachádzajú riaditeľské priestory. Pre presvetlenie podkrovia bol použitý secesný motív druhej rímsy v podobe pásového radu okien. Za zmienku stojí, že takýto prístup i komunikáciu s architektom si pochvaľujú zainteresovaní pamiatkári.

 Dostavba 
Autor svojím riešením preukázal zmysel pre výtvarnú bohatosť a tradičný remeselný detail. Uličná fasáda prístavby nesie v sebe rovnováhu medzi bankovou honosnosťou a materiálmi okolia, čím je viditeľne elegantnejšou ako okolité stavby. Okolie pritom nedegraduje ale nasadzuje vyššiu úroveň pre budúci vývoj okolia. Pôdorysný tvar L pôvodného objektu bol dopovedaný do štvorca. Už v treťom podlaží však v oblúku ustupujúca nová hmota odkrýva pohľad na pôvodnú fasádu, a zároveň vytvára priestor pre terasu doplnenú o zeleň.

Prístavba má plochú strechu s výrazne vyloženou rímsou, pod ktorou sa nachádzajú prevýšené štrbinové okná. Dominantne pôsobiacu plnú stenu fasády dopovedá vertikálny prvok preskleného arkieru, dvoch lodžií a šikmý stĺpový prvok. Ideové prepojenie s historickým objektom sa odráža v náznaku pásovej rímsy nad druhým nadzemným podlažím, či v použití výrazne prevýšených secesných okien.  Fasádu ozvláštňujú konzolovité, zakrivené lampy. A nachádza sa tu i vjazd pre dotačné vozidlo.

 Dispozícia 
 Prvé podlažie – obsahuje priestory pre zamestnancov, trezory a priestory rýchlej obsluhy.
 Druhé podlažie – historickej budovy prístupné exteriérovým schodiskom, poskytuje priestor likvidatúre.
 Ostatné podlažia – slúžia administratíve pobočky a priestore medzi historickou a novou hmotou sa nachádza zelená terasa prístupná zo zasadacej miestnosti.

 Referencie 

 Externé odkazy 
 Oficiálna stránka architekta

 Zdroje 
 časopis ARCH č.11 rok 1997 články: rozhovor s autorom, H.H.Moravčíková; hhm; prof. Matúš Dulla
 Dulla, M.; Moravčíková, H.; Architektúra Slovenska v 20. storočí. Slovart, Bratislava 2002
 rozhovor s autorom

Kategória:Kultúrne pamiatky na Slovensku
Kategória:Stavby v Banskej Bystrici
Kategória:Bankové budovy na Slovensku
Kategória:Secesné stavby na Slovensku