2025

Rok 2025 (MMXXV) bol kalendárny rok, ktorý v súlade s gregoriánskym kalendárom začal v stredu 1. januára a skončil v stredu 31. decembra.

 Udalosti 
 1. január
 Bulharsko a Rumunsko vstúpili do Schengenského priestoru.
 po vypršaní platnosti dohody medzi ruským Gazpromom a ukrajinským Naftogazom Rusko zastavilo tranzit zemného plynu cez územie Ukrajiny do Európy.
 Poľsko prevzalo od Maďarska predsedníctvo Rady Európskej únie.
 4. január – rakúsky kancelár Karl Nehammer oznámil, že rezignuje zo svojej funkcie.
 6. január
 spolkový prezident Rakúskej republiky Alexander Van der Bellen poveril predsedu strany FPÖ Herberta Kickla zostavením vlády.
 kanadský predseda vlády Justin Trudeau v čase vrcholiacej vládnej krízy oznámil svoj zámer odstúpiť zo svojej funkcie a tiež z postu predsedu Liberálnej strany.
 Spojené štáty zvíťazili vo finále majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji hráčov do 20 rokov nad Fínskom 4 : 3 po predĺžení a obhájili minuloročný titul majstra sveta.
 Indonézia sa oficiálne stala riadnym členom hospodárskeho zoskupenia BRICS.
 7. január
 zemetrasenie s magnitúdom 7,1 Mw zasiahlo Tibet a Nepál. Zabilo najmenej 126 ľudí a ďaľších 201 bolo zranených.
 Mark Zuckerberg oznámil, že spoločnosť Meta ukončí spoluprácu s tzv. „overovateľmi faktov“ a kontrolovanie faktov bude vykonávať decentralizovaným spôsobom pomocou systému Community Notes, ktorý sa už používa v službe X (predtým Twitter).
 na juhu Kalifornie vypukla séria požiarov, ktorým podľahlo najmenej 24 ľudí, viac ako 12 000 budov bolo zničených alebo poškodených a viac ako 180 000 ľudí sa muselo evakuovať.
 8. január
 rakúska prezidentská kancelária oznámila, že dočasným spolkovým kancelárom Rakúskej republiky bude od 10. januára súčasný minister zahraničných vecí Alexander Schallenberg.
 pri útoku na prezidentský palác v N’Djamene, hlavnom meste Čadu, zahynulo 18 ozbrojencov a jeden vojak. 
 9. január
 v Katedrále svätého Petra a Pavla vo Washingtone, D. C. sa uskutočnil štátny pohreb zosnulého 39. prezidenta USA Jimmyho Cartera.
 Generál Joseph Aoun bol zvolený Národným zhromaždením za 14. prezidenta Libanonu.
 10. január – úradujúci venezuelský prezident Nicolás Maduro zložil prísahu ako prezident na tretie funkčné obdobie uprostred priebiehajúcej politickej krízy po sporných prezidentských voľbách v krajine.
 12. január – v prezidentských voľbách v Chorvátsku opätovne zvíťazil úradujúci prezident Zoran Milanovič. V druhom kole zvíťazil nad Draganom Primoracom. Milanovič získal 78 percent hlasov a Primorac 22 percent hlasov.
 15. január – prezident Kórejskej republiky Jun Sok-jol bol úspešne zatknutý po vyhlásení stanného práva a úspešnom návrhu obžaloby z decembra minulého roka.
 16. január – spoločnosť Blue Origin na prvý pokus spustila svoju nosnú raketu s ťažkým nákladom New Glenn. 
 18. január – Nigéria sa stala partnerskou krajinou hospodárskeho zoskupenia BRICS. 
 19. január 
 do platnosti vstúpilo prímerie medzi Izraelom a Hamasom.
 v Spojených štátoch vstúpil do platnosti zákaz aplikácie TikTok. 
 20. január – Donald Trump bol inaugurovaný za 47. prezidenta Spojených štátov na svoje druhé funkčné obdobie a JD Vance sa stal 50. viceprezidentom USA.
 21. január – 78 ľudí zahynulo pri požiari v hoteli v lyžiarskom stredisku Kartalkaya v Turecku.
 22. január – Thajsko sa stalo 38. krajinou a prvou v juhovýchodnej Ázii, ktorá legalizovala manželstvá osôb rovnakého pohlavia.
 26. január – Alexandr Lukašenko bol opätovne zvolený za prezidenta Bieloruska.
 2. február – 67. ročník odovzdávania cien Grammy vyhrala skladba „Not Like Us“ od Kendricka Lamara ako nahrávka roka a albumom roka sa stal Cowboy Carter od Beyoncé.
 4. február – pri strelnom útoku vo švédskom meste Örebro zahynulo 10 ľudí vrátane útočníka.
 12. február – rumunský prezident Klaus Iohannis rezignoval zo svojej funkcie, čím sa stal prvým rumuským prezidentom, ktorý tak urobil po revolúcii. 
 14. február – Rusko zasiahlo samovražedným dronom Šáhid strechu prekrytia 4. reaktora černobyľskej elektrárne, zničeného pri jadrovej havárii v roku 1986. 
 19. február
 neďaleko mesta Poznaň v Poľsku sa našli trosky druhého stupňa rakety Falcon 9 americkej spoločnosti SpaceX. Nekontrolovaný návrat do atmosféry tejto rakety ľudia pozorovali vo viacerých krajinách Európy.
 v tébskej nekropole neďaleko mesta Luxor v Egypte vedci objavili hrobku faraóna Thutmosa II. Ide o prvý takýto objav od nájdenia Tutanchamónovej hrobky v roku 1922.
 23. február – v predčasných parlamentných voľbách v Nemecku vyhrala najväčší počet poslancov Kresťanskodemokratická únia Nemecka s 28 percentami hlasov.
 25. február – malajzijský minister dopravy oznámil, že spoločnosť Ocean Infinity spustila novú pátraciu operáciu po troskách Boeingu 777 letu Malaysia Airlines 370, ktorý záhadne zmizol 8. marca 2014.
 27. február – väznený vodca militantnej Strany kurdských pracujúcich, Abdullah Öcalan, vyzval na rozpustenie tejto organizácie, ktorá vedie povstanie proti tureckej vláde, a k ukončeniu ozbrojeného boja.
 2. marec
 Firefly Aerospace sa so svojou misiou Blue Ghost Mission 1 stala prvou komerčnou spoločnosťou, ktorá úspešne pristála na Mesiaci bez akýchkoľvek technických problémov.
 v rámci 97. ročníka udeľovania Oscarov sa najlepším filmom stala americká romantická komediálna dráma Anora. Za najlepšie herecké výkony boli ocenení Adrien Brody a Mikey Madisonová.
 8. marec – ocenenie Český lev v kategórii najlepší film získali Vlny režiséra Jiřího Mádla. Film zobrazuje osudy pracovníkov Čs. rozhlasu počas Pražskej jari, okupácie a nastupujúcej normalizácie.
 11. marec
 filipínska polícia zatkla bývalého filipínskeho prezidenta Rodriga Duterteho na základe príkazu Medzinárodného trestného súdu pre podozrenie, že sa dopustil zločinov proti ľudskosti.
 v grónskych parlamentných voľbách vyhrala s 30% hlasov opozičná liberálna strana Demokrati, ktorá chce pomalšiu cestu k nezávislosti. Druhé skončilo hnutie Naleraq, ktoré uprednostňuje rýchlejšiu cestu k nezávislosti. Na treťom a štvrtom mieste skončili vládne strany Inuitské spoločenstvo a Pokroková strana s dokopy 36% hlasov, o 30% menej ako v predošlých voľbách v roku 2021. Voľby boli ostro sledované kvôli tvrdeniam amerického prezidenta Donalda Trumpa, podľa ktorého by USA mali nad ostrovom prebrať kontrolu.
 14. marec – premiérom Kanady sa stal ekonóm Mark Carney. 59-ročný bývalý guvernér kanadskej aj britskej centrálnej banky vo funkcii vystriedal Justina Trudeaua, úradujúceho takmer 10 rokov.
 16. marec – v nočnom klube v Kočani v Severnom Macedónsku vypukol požiar, pri ktorom zahynulo najmenej 60 ľudí a 200 bolo zranených.
 20. marec – olympijská víťazka v plávaní Kirsty Coventryová zo Zimbabwe sa stala prvou ženou zvolenou na post prezidentky Medzinárodného olympijského výboru.
 28. marec – v Mjanmarsku došlo k zemetraseniu s magnitúdom 7,7 Mw, ktoré si vyžiadalo najmenej 3300 mŕtvych a 4500 zranených.
 31. marec – francúzska politička Marine Le Penová bola odsúdená za spreneveru financií Európskej únie a dostala päťročný zákaz kandidovať vo voľbách.
 2. apríl – americký prezident Donald Trump zaviedol rozsiahle obchodné clá na väčšinu krajín sveta a rozpútal globálnu obchodnú vojnu.
 6. apríl – ruský hokejista Alexandr Ovečkin prekonal v NHL svojím 895. gólom rekord Wayna Gretzkeho v počte strelených gólov. 
 8. apríl 
 v Santo Domingu sa počas koncertu speváka Rubbyho Péreza zrútila strecha nočného klubu Jet Set. 
 americká spoločnosť Colossal Biosciences oznámila, že vďaka genetickej úprave DNA sa jej podarilo z obyčajných vlkov vytvoriť genetickú obdobu pravlka obrovského (Aenocyon dirus), ktorý vyhynul pred 10 000 rokmi.
 13. apríl 
 ruský raketový útok na centrum mesta Sumy na Ukrajine zabil najmenej 34 ľudí oslavujúcich Kvetnú nedeľu a ďaľších vyše 100 zranil.
 Veľkú cenu Bahrajnu 2025 vo Formule 1 vyhral austrálsky jazdec Oscar Piastri z tímu McLaren, na druhom mieste skončil George Russell z Mercedesu a tretí bol Lando Norris z McLarenu.
 Daniel Noboa bol opätovne zvolený za prezidenta Ekvádoru.
 14. apríl – šesťčlenná ženská posádka, zahŕňajúca speváčku Katy Perry, snúbenicu Jeffa Bezosa Lauren Sánchezovú, moderátorku Gayle Kingovú, producentku Kerianne Flynnovú, inžinierku Aishu Boweovú a vedkyňu Amandu Nguyenovú, absolvovala suborbitálny kozmický let raketou New Shepard spoločnosti Blue Origin.   
 15. apríl – meteorologická služba Copernicus zverejnila spolu s WMO správu za rok 2024, ktorý bol pre Európunajteplejším v histórii meraní s rozsiahlymi povodňami aj extrémnym suchom.   
 28. apríl – vo federálnych voľbách v Kanade vyhrala so ziskom 43,7% a 169 kresiel Liberálna strana Kanady premiéra Marka Carneyho, ktorý do úradu nastúpil v marci po rezignácii premiéra Justin Trudeaua. Opoziční konzervatívci si s 41,3% a 143 kreslami polepšili, ich líder Pierre Poilievre však prišiel o svoje kreslo vo volebnom obvode Carleton.   
 3. máj – vo federálnych voľbách v Austrálii vyhrala vládna Austrálska strana práce premiéra Anthonyho Albaneseho, získala 94 kresiel a 34,6%, najlepší výsledok v jej histórii. Opozičná koalícia vedená Peterom Duttonom získala 43 kresiel.
 5. máj – spoločnosť Microsoft skončila prevádzku služby Skype, ktorú nahradil Microsoft Teams.
 6. máj – nemecký spolkový snem na druhý pokus zvolil Friedricha Merza za nového kancelára Nemecka.   
 7. máj – India vykonala v reakcii na teroristický útok v Kašmíre raketové údery na Pakistan, ktorý reagoval delostreleckými a vzdušnými útokmi na indickú časť Kašmíru.   
 8. máj – peruánsky kardinál amerického pôvodu Robert Francis Prevost bol zvolený za 267. pápeža katolíckej cirkvi a prijal meno Lev XIV.   
 9. máj – mexická prezidentka Claudia Sheinbaumová oznámila, že Mexiko zažalovalo spoločnosť Google kvôli zmene názvu Mexického zálivu na „Americký záliv“ pre používateľov platformy Google Maps v Spojených štátoch.   
 9. máj – 25. máj – 88. Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji v Štokholme a Herningu   
 10. máj – pristávacie puzdro zlyhanej sovietskej planetárnej sondy Kosmos-482 z programu Venera, ktorá v roku 1972 odštartovala smerom k Venuši, zaniklo v zemskej atmosfére nad východným Indickým oceánom v oblasti západne od Jakarty v Indonézii.
 12. máj
 Strana kurdských pracujúcich oficiálne oznámila svoje rozpustenie a ukončenie konfliktu s Tureckom.
 Medzinárodná organizácia pre civilné letectvo uznala Rusko za zodpovedné za zostrelenie letu Malaysia Airlines 17 nad východnou Ukrajinou, pri ktorom 17. júla 2014 zahynulo 298 ľudí.
 13. máj – začal sa 78. ročník filmového festivalu v Cannes, na ktorom bol Zlatou palmou za celoživotné dielo poctený Robert De Niro. V hlavnej súťaži sa predstaví 22 filmov, ktoré posudzuje porota pod vedením Juliette Binoche.
 15. máj – víťazom La Ligy pre sezónu 2024/25 sa stali futbalisti FC Barcelona.
 18. máj
 Pápež Lev XIV. odslúžil pred bazilikou svätého Petra inauguračnú svätú omšu na námestí sv. Petra.
 v prvom kole prezidentských volieb v Poľsku vyhral kandidát Občianskej platformy a primátor Varšavy, centrista Rafał Trzaskowski (31,36 %), ktorý spolu s kandidátom PiS Karlom Nawrockim (29,54 %) postúpil do druhého kola.
 v predčasných parlamentných voľbách v Portugalsku vyhrala vládna Demokratická aliancia premiéra Luísa Montenegra (32,7%), ktorá si mierne polepšila oproti výsledku z roku 2024.
 v druhom kole prezidentských volieb v Rumunsku vyhral prozápadný liberál a primátor Bukurešti Nicușor Dan (53,60 %), ktorý porazil nacionalistu Georgea Simiona (46,40 %).
 24. máj – skončil sa 78. ročník filmového festivalu v Cannes. Zlatú palmu získal triler iránskeho režiséra Džafara Panahího Un simple accident, inšpirovaný časom, ktorý strávil v iránskom väzení za „protirežimnú propagandu“.
 28. máj – silné dažde v západnej Nigérii spôsobili ničivé záplavy, v dôsledku ktorých zahynulo vyše 200 ľudí, pričom zhruba päť stovák ostáva nezvestných.
 1. jún 
 druhé kolo prezidentských volieb v Poľsku tesne vyhral konzervatívny kandidát s podporou PiS-u, historik Karol Nawrocki(50,89 %), zatiaľ čo jeho protikandidát, liberálny primátor Varšavy Rafał Trzaskowski (PO) získal 49,11 % hlasov.
 Ukrajina spustila rozsiahly útok  dronov na ruské vojenské základne. Napadnutých bolo viac ako 40 lietadiel ruského letetctva.
 10. jún – pri streľbe 21-ročného bývalého študenta na strednej škole Dreierschützengasse v rakúskom Grazi zahynulo 11 ľudí vrátane útočníka a vyše 30 bolo zranených.
 12. júnv Indií sa zrútilo lietadlo Boeing 787 Dreamliner krátko po vzlete z letiska v Ahmadábáde.
 18. jún – v NHL porazili hokejisti Floridy Panthers klub Edmonton Oilers a získali Stanleyho pohár pre sezónu 2024/2025.
 23. jún – Kirsty Coventry zo Zimbabwe sa ujala funkcie prezidenta Medzinárodného olympijského výboru ako prvá žena a prvá osoba z Afriky.
 1. júl – Dánsko prevzalo od Poľska predsedníctvo Rady Európskej únie. 
 2. júl – Dalajláma v čase osláv svojich 90. narodenín vyhlásil, že po smrti bude mať nástupcu a jedine nadácia, ktorú založil, bude zodpovedať za jeho výber.
 4. júl – 7. júl – počas povodní v centrálnom Texase v Spojených štátoch zahynulo najmenej 104 ľudí a desiatky sú nezvestné. 
 22. júl – prezident Donald Trump rozhodol o opätovnom vystúpení USA z organizácie UNESCO, rovnako ako už skôr z WHO a UNHRC.
 23. júl – Medzinárodný súdny dvor vydal stanovisko, že globálna zmena klímy je nepochybne spôsobená ľudskou činnosťou a štáty majú povinnosť znižovať jej dopady na základe medzinárodných zmlúv i základných ľudských práv.
 27. júl – Tadej Pogačar vyhral 112. ročník Tour de France, získal svoj 4. titul.
 1. august – Salvádorsky parlament schválil zmenu ústavy umožňujúcu súčasnému prezidentovi Nayibu Bukeleovi neobmedzene kandidovať vo všetkých budúcich prezidentských voľbách.
 3. august – sopka Krašeninnikov na ruskom polostrove Kamčatka vybuchla prvý raz od roku 1550.
 10. august – víťazom anglického superpohára pre rok 2025 sa stali futbalisti Crystal Palace, ktorí vo finále porazili Liverpool.
 15. august – na Elmendorfovej-Richardsonovej základni na Aljaške sa uskutočnil samit Rusko – Spojené štáty za účasti ruského prezidenta Vladimira Putina a prezidenta USA  Donalda Trumpa, ktorého hlavnou témou bolo ukončenie prebiehajúcej rusko-ukrajinskej vojny.
 22. august – Integrovaná klasifikácia fáz potravinovej bezpečnosti (IPC) podporovaná Organizáciou Spojených národov (OSN) oficiálne vyhlásila v meste Gaza stav hladomoru.
 28. august – na letisku pri meste Radom v Poľsku havarovalo počas nácviku leteckej šou stíhacie lietadlo F-16poľských vzdušných síl, pilot nehodu neprežil a letecké dni boli zrušené.
 7. september – na Slovensku bolo pozorovateľné úplné zatmenie Mesiaca. Zatmenie bolo úplne viditeľné nad východnou Afrikou, Áziou a strednou a západnou Austráliou. Pri východe Mesiaca bolo viditeľné nad väčšinou Afriky a Európy a pri západe nad stredným Tichým oceánom.
 9. september – niekoľko ruských dronov narušilo vzdušný priestor Poľska a následne bolo zostrelených, pričom Poľsko aktivovalo v dôsledku incidentu článok 4 dohody o NATO.
 14. september – dánsky cyklista Jonas Vingegaard sa stal víťazom 80. ročníka pretekov Vuelta a España.
 29. september – parlamentné voľby v Moldavsku vyhrala proeurópska strana PAS prezidentky Maie Sanduovej.
 30. september – Joseph Kabila, bývalý prezident Konžskej demokratickej republiky, bol v neprítomnosti odsúdený na trest smrti za vlastizradu a vojnové zločiny.
 4. október – české parlamentné voľby vyhralo hnutie ANO expremiéra Andreja Babiša (34,51 %), nasledované koalíciou SPOLU (23,36 %) a hnutím STAN (11,23 %). Do snemovne sa dostali aj Piráti (8,97 %), hnutie SPD (7,78 %) a Motoristi sebe (6,77 % platných hlasov).
 10. október – Nobelovu cenu za mier získala venezuelská opozičná politička María Corina Machadová „za neúnavnú prácu pri presadzovaní demokratických práv venezuelského ľudu a za boj za dosiahnutie spravodlivého a mierového prechodu od diktatúry k demokracii“.
 13. október – Cenu Švédskej ríšskej banky za ekonomické vedy na pamiatku Alfreda Nobela získali Joel Mokyr, Philippe Aghion a Peter Howitt za výskum vplyvu inovácií na hospodársky rast.
 19. október – z múzea Louvre v Paríži bolo odcudzených viacero korunovačných šperkov zo zbierky Napoleona Bonaparte a cisárovnej Eugénie.
 21. október  
 senát Špecializovaného trestného súdu v Banskej Bystrici odsúdil Juraja Cintulu, páchateľa atentátu na Roberta Fica z mája 2024, na 21 rokov odňatia slobody za spáchanie obzvlášť závažného zločinu teroristického útoku.
 Cisár Naruhito vymenoval Sanae Takaičiovú za prvú predsedníčku vlády Japonska v histórii krajiny.
 24. október – v Sixtínskej kaplnke vo Vatikáne sa uskutočnila spoločná modlitba pápeža Leva XIV. a britského kráľa Karola III., hlavy Anglikánskej cirkvi.
 1. november – Pápež Lev XIV. vyhlásil anglického svätca, teológia a kardinála Johna Henryho Newmana za učiteľa Katolíckej cirkvi
 4. november – za starostu New Yorku bol zvolený demokratický kandidát Zohran Mamdani, americký politik narodený v Ugande indickým rodičom. Do úradu by mal nastúpiť 1. januára 2026.
 5. november – predsedom Poslaneckej snemovne českého parlamentu sa stal Tomio Okamura, líder hnutia SPD. Rozprava k voľbe trvala takmer 7 hodín.
 9. november – zrážka vlakov v Pezinku so 79 zranenými osobami.
 17. november – bývalá bangladéšska premiérka Hasína Wadžídová bola v neprítomnosti uznaná vinnou zo zločinov proti ľudskosti a odsúdená na trest smrti.

 Nobelova cena 
 za fyziku: John Clarke / Michel Devoret / John M. Martinis
 za chémiu: Susumu Kitagawa / Richard Robson / Omar M. Yaghi
 za medicínu: Mary E. Brunkowová / Fred Ramsdell / Šimon Sakaguči
 za literatúru: László Krasznahorkai
 za mier: María Corina Machadová

 Úmrtia 

náhľad|upright|David Lynch († 16. január)
náhľad|upright|Gene Hackman († 18. február)
náhľad|upright|Štefan Kvietik († 21. marec) 
náhľad|upright|Val Kilmer († 1. apríl)
náhľad|upright|František († 21. apríl)
náhľad|upright|Jiří Bartoška († 8. máj)
náhled|upright|Loretta Swit († 30. máj)
náhled|upright|Brian Wilson († 11. jún)
náhľad|upright|Ozzy Osbourne († 22. júl)
náhľad|upright|Jim Lovell († 7. august)
náhľad|upright|Robert Redford († 16. september) 
náhľad|upright|Claudia Cardinale († 23. september) 
náhľad|upright|Jane Goodallová († 1. október) 
náhľad|upright|Diane Keaton († 11. október) 
náhľad|upright|Oľga Feldeková († 6. december) 
náhľad|upright|Brigitte Bardot († 28. december) 

 1. január – David Lodge, britský prozaik, dramatik, satirik a literárny kritik (* 1935)
 1. január – Igor Poznič, slovinský profesionálny futbalista (* 1967)
 2. január – Ágnes Keletiová, maďarská gymnastka, olympijská víťazka (* 1921)
 2. január – Ján Zachara, slovenský boxer, olympijský víťaz (* 1928)
 3. január – Pavel Čáni, srbský maliar, grafik a pedagóg (* 1953)
 5. január – Eduard Gombár, český arabista, historik islamských krajín (* 1952)
 7. január – Jean-Marie Le Pen, francúzsky politik (* 1928)
 8. január – Peter Wittgrúber, slovenský historik, mestský kronikár a poslanec Mestského zastupiteľstva v Pezinku (* 1974)
 11. január – Zora Palová, slovenská textilná a sklárska výtvarníčka (* 1947)
 12. január – Masahiro Mori, japonský robotik (* 1927)
 14. január – Ladislav Hučko, gréckokatolícky biskup (* 1948)
 16. január – Pavel Cmorej, slovenský filozof, logik (* 1937)
 16. január – David Lynch, americký filmový režisér, výtvarník, maliar, scenárista a spisovateľ (* 1946)
 16. január – Joan Plowright, britská herečka (* 1929)
 17. január – Martin Pollack, rakúsky novinár, spisovateľ a prekladateľ (* 1944)
 18. január – Vladimír Štefuca, slovenský herec, dabér, recitátor (* 1940)
 18. január – Eliška Wagnerová, česká právnička, ústavná sudkyňa a senátorka (* 1948)
 20. január – Bertrand Blier, francúzsky režisér (* 1939)
 21. január – Carlos Mauricio Funes, salvádorský novinár a politik, v rokoch 2009 až 2014 salvádorský prezident (* 1959)
 26. január – Arto Salomaa, fínsky matematik, informatik a akademik (* 1934)
 30. január – Karol Fabián, slovenský počítačový vedec a priekopník Internetu (* 1949)
 31. január – Táňa Radeva, slovenská herečka (* 1957)
 31. január – Jozef Vladár, slovenský archeológ (* 1934)
 1. február – Horst Köhler, nemecký politik, v rokoch 2004 až 2010 nemecký prezident (* 1943)
 4. február – Karol Ondreička, slovenský hokejový útočník (* 1961)
 5. február – Ján Cuper, slovenský politik (* 1946)
 7. február – Tony Roberts, americký herec (* 1939)
 10. február – Ján Mráz, slovenský akademický maliar (* 1935)
 11. február – Anton Adamčík, slovenský redaktor TV JOJ (* 1965)
 15. február – Muhsin Hendricks, juhoafrický imám, islamský učenec a LGBT aktivista (* 1967)
 18. február – Gene Hackman, americký herec a spisovateľ (* 1930)
 19. február – František Bartko, slovenský generál (* 1954)
 19. február – Souleymane Cissé, malijský režisér (* 1940)
 19. február – Jean Sarrus, francúzsky spevák, skladateľ, producent a herec (* 1945)
 21. február – Eva Ľuptáková, slovenská umelecká historička (* 1956)
 25. február – Roberto Orci, mexicko-americký filmový producent a scenárista (* 1973)
 26. február – Michelle Trachtenbergová, americká herečka (* 1985)
 27. február – Teofil Klas, slovenský básnik a prekladateľ (* 1940)
 27. február – Boris Vasilievič Spasskij, francúzsky šachový veľmajster ruského pôvodu (* 1937)
 28. február – David Johansen, americký spevák (* 1950)
 3. marec – Dan Gawrecki, český historik (* 1943)
 3. marec – Jozef Markuš, slovenský ekonóm, prognostik a politik (* 1944)
 4. marec – Roy Ayers, americký vibrafonista, klávesista, hudobný skladateľ, spevák a producent (* 1940)
 5. marec – Sylvester Turner, americký právnik a politik (* 1954)
 6. marec – Dušan Čaplovič, slovenský archeológ, politik (* 1946)
 6. marec – Josef Zíma, český herec, spevák a moderátor (* 1932)
 8. marec – Ivan Gajan, slovenský klavirista (* 1958)
 11. marec – Sofija Asgatovna Gubajdulinová, ruská hudobná skladateľka tatárskeho pôvodu (* 1931)
 14. marec – Peter Hric, slovenský cyklista (* 1965)
 16. marec – Anna R., nemecká speváčka, členka kapely Rosenstolz (* 1969)
 18. marec – Brigita Hertlová, česká divadelná režisérka, dramaturgička a prekladateľka (* 1938)
 21. marec – George Foreman, americký profesionálny boxer (* 1949)
 21. marec – Štefan Kvietik, slovenský herec, divadelný pedagóg a politik (* 1934)
 23. marec – Edita Bugalová, sslovenská muzikologička, publicistka, editorka, dramaturgička a hudobná manažérka (* 1951)
 23. marec – Marianna Grznárová, slovenská poetka a prozaička (* 1941)
 25. marec – Juan Aguilera, španielsky tenista (* 1962)
 25. marec – Pavel Jacz, slovenský redaktor, novinár, moderátor (* 1958)
 28. marec – Ján Ďurica, slovenský rímskokatolícky kňaz, jezuita, vysokoškolský pedagóg a biblista (* 1943)
 29. marec – Richard Chamberlain, americký herec (* 1934)
 31. marec – Yves Boisset, francúzsky filmový režisér (* 1939)
 1. apríl – Val Kilmer, americký herec (* 1959)
 3. apríl – Theodore Edgar McCarrick, americký rímskokatolícky kňaz, biskup, kardinál (* 1930)
 6. apríl – Clem Burke, americký bubeník, člen skupiny Blondie (* 1954)
 6. apríl – Anna Slováčková, česká speváčka a herečka (* 1995)
 8. apríl – Rubby Pérez, dominikánsky merengue spevák (* 1956)
 9. apríl – Milan Marčok, slovenský vysokoškolský pedagóg a regionálny politik (* 1939)
 10. apríl – Leo Beenhakker, holandský futbalový tréner (* 1942)
 13. apríl – Mario Vargas Llosa, peruánsky spisovateľ, nositeľ Nobelovej ceny (* 1936)
 14. apríl – Alexander Ruttkay, slovenský archeológ, historik, profesor (* 1941)
 18. apríl – Nikola Pokrivač, chorvátsky futbalista (* 1985)
 19. apríl – Jan Červinka, český horolezec (* 1930)
 19. apríl – Jaroslav Kubečka, slovenský ekonóm, minister hospodárstva ČSFR a druhý minister hospodárstva SR (* 1934)
 20. apríl – Vladimír Popovič, slovenský maliar a výtvarník (* 1939)
 21. apríl – František, 266. pápež katolíckej cirkvi (* 1936)
 21. apríl – Alexander Vika, slovenský sochár (* 1933)
 23. apríl – David Thomas, americký spevák, skladateľ a hudobník (* 1953)
 24. apríl – Ladislav Polka, slovenský policajt, odborový predák a politik (* 1952)
 28. apríl – Brendan Comiskey, bývalý biskup diecézy Ferns v Írsku (* 1935)
 8. máj – Jiří Bartoška, český herec a filmový organizátor (* 1947)
 11. máj – Sabu, americký profesionálny wrestler (* 1964)
 13. máj – José Mujica, uruguajský politik, člen partizánskej organizácie Tupamaros a prezident Uruguja (* 1935)
 15. máj – Andrej Fogaš, slovenský tajný biskup a bazilián (* 1945)
 16. máj – Peter Lax, americko-maďarský matematik (* 1926)
 21. máj – Ján Formánek, rímskokatolícky kňaz a kaplán, bratislavský dekan (* 1936)
 22. máj – Alasdair MacIntyre, britsko-americký morálny a politický filozof (* 1929)
 23. máj – Sebastião Salgado, brazílsky dokumentárny fotograf (* 1944)
 26. máj – Rick Derringer, americký rockový hudobník, skladateľ a producent (* 1947)
 28. máj – Ngũgĩ wa Thiong'o, keňský spisovateľ (* 1938)
 28. máj – George Elwood Smith, americký fyzik, nositeľ Nobelovej ceny (* 1930)
 30. máj – Loretta Swit, americká herečka (* 1937)
 2. jún – Eva Borušovičová, slovenská scenáristka, režisérka a spisovateľka (* 1970)
 2. jún – Pierre Nora, francúzsky historik a nakladateľ (* 1931)
 3. jún – Eugen Doga, moldavský hudobný skladateľ (* 1937)
 8. jún – Francis Giacobetti, francúzsky fotograf, režisér, producent a scenárista (* 1939)
 8. jún – Vladimír Smutný, slovenský kameraman a fotograf (* 1942)
 9. jún – Frederick Forsyth, britský spisovateľ (* 1938)
 11. jún – Tomáš Fassati, český vedec, vysokoškolský pedagóg a odborný manažér (* 1952)
 11. jún – Brian Wilson, americký hudobník (* 1942)
 12. jún – Daniel Očenáš, slovenský astronóm (* 1949)
 15. jún – Juan Calzadilla, venezuelský spisovateľ a umelec (* 1930)
 16. jún – Daniel Kleppner, americký fyzik a profesor (* 1932)
 17. jún – Léon Krier, luxemburský architekt a urbanista (* 1946)
 19. jún – Ján Ľupták, slovenský politik (* 1946)
 20. jún – Ivar Giaever, nórsko-americký fyzik (* 1929)
 25. jún – Eva Šmáliková, slovenská operná speváčka (* 1927)
 27. jún – Ladislav Szalay, slovenský spisovateľ (* 1929)
 30. jún – Luis Pascual Dri, argentínsky rímskokatolícky kňaz a kardinál (* 1927)
 2. júl – Julian McMahon, austrálsky herec (* 1968)
 3. júl – Diogo Jota, portugalský futbalista (* 1996)
 3. júl – Michael Madsen, americký herec (* 1957)
 9. júl – Ľubomír Ďurček, slovenský konceptuálny umelec, maliar, akčný umelec (* 1948)
 16. júl – Volodymyr Vasyľovyč Mykyta, ukrajinský maliar (* 1931)
 17. júl – Felix Baumgartner, rakúsky parašutista a BASE jumper (* 1969)
 18. júl – André Armand Vingt-Trois, francúzsky rímskokatolícky kňaz, emeritný parížsky arcibiskup, kardinál (* 1942)
 20. júl – Malcolm-Jamal Warner, americký herec (* 1970)
 22. júl – George Kooymans, holandský gitarista (* 1948)
 22. júl – Ozzy Osbourne, spevák heavy metalovej kapely Black Sabbath (* 1948)
 23. júl – Jozef Hanker, slovenský politik (* 1934)
 24. júl – Hulk Hogan, americký herec a wrestler (* 1953)
 26. júl – Jiří Krampol, český herec a moderátor (* 1938)
 27. júl – Horst Mahler, nemecký právnik a obhajca (* 1936)
 3. august – Loni Anderson, americká herečka (* 1945)
 3. august – Peter Veselovský, slovenský hokejista (* 1964)
 4. august – Talğat Amankeldiulı Musabayev, sovietsky a ruský kozmonaut (* 1951)
 5. august – Ion Iliescu, rumunský politik (* 1930)
 6. august – Božena Lenčová, slovenská spisovateľka (* 1937)
 7. august – Jim Lovell, americký astronaut (* 1928)
 10. august – Pavol Krška, slovenský hudobný skladateľ (* 1949)
 10. august – Karol Mika, slovenský lekár (* 1927)
 17. august – Oldo Hlaváček, slovenský herec (* 1934)
 20. august – Anna Záborská, slovenská politička (* 1948)
 25. august – Zdena Salivarová, česká spisovateľka a prekladateľka, manželka Josefa Škvoreckého (* 1933)
 25. august – Rainer Weiss, americký fyzik, nositeľ Nobelovej ceny (* 1932)
 27. august – Cesare Nosiglia, talianský rímskokatolícky kňaz, prelát (* 1944)
 28. august – Rinčengijn Barsbold, mongolský geológ a paleontológ (* 1935)
 4. september – Giorgio Armani, taliansky módny návrhár (* 1934)
 5. september – Ken Dryden, kanadský hokejista (* 1947)
 6. september – David Baltimore, americký mikrobiológ (* 1938)
 6. september – Ľubomír Longauer, slovenský maliar, grafik a vysokoškolský pedagóg (* 1948)
 7. september – Ján Szelepcsényi, slovenský dirigent, hudobný skladateľ (* 1937)
 10. september – Jutta Bauerová, nemecká ilustrátorka a autorka kníh pre deti a mládež (* 1955)
 10. september – Charlie Kirk, americký pravicový konzervatívny politický aktivista, spisovateľ (* 1993)
 12. september – Peter Hirsch, britský fyzik (* 1925)
 14. september – Nicholas Grimshaw, britský architekt (* 1939)
 16. september – Robert Redford, americký herec a režisér (* 1936)
 17. september – Hans Enoksen, grónsky politik (* 1956)
 17. september – John Rogers Searle, americký filozof (* 1932)
 22. september – Josef Jonáš, český lekár, predstaviteľ alternatívnej medicíny a spisovateľ (* 1945)
 23. september – Claudia Cardinale, talianska herečka, veľvyslankyňa UNESCO (* 1938)
 23. september – Danny Thompson, britský kontrabasista (* 1939)
 24. september – George Smoot, americký astrofyzik (* 1945)
 25. september – Juraj Bartusz, slovenský sochár a umelec (* 1933)
 1. október – Jane Goodallová, britská biologička (* 1934)
 2. október – Gabriela Ivana Vlková, česká teologička a pedagogička (* 1964)
 3. október – Henri Ciriani, peruánsko-francúzsky architekt (* 1936)
 3. október – Edu Manga, brazílsky futbalista (* 1967)
 3. október – Patricia Routledge, britská herečka (* 1929)
 4. október – Ivan Klíma, český spisovateľ a publicista (* 1931)
 6. október – Dana Drábová, česká jadrová fyzička a politička (* 1961)
 6. október – Theo Jörgensmann, nemecký klarinetista a jazzový hudobný skladateľ (* 1948)
 7. október – Ľudmila Gajdošíková, slovenská právnička a sudkyňa (* 1953)
 7. október – John B. Gurdon, britský biológ, nositeľ Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu (* 1933)
 11. október – Diane Keaton, americká herečka, speváčka, režisérka a producentka (* 1946)
 11. október – Ian Watkins, anglický rockový spevák, textár (* 1977)
 16. október – Samantha Eggar, britská herečka (* 1939)
 16. október – Ace Frehley, americký rockový gitarista, spoluzakladateľ skupiny KISS (* 1951)
 16. október – Claes Hake, švédsky grafik a sochár (* 1945)
 17. október – Milan Dobeš, slovenský maliar, grafik a sochár (* 1929)
 17. október – Tomiiči Murajama, japonský politik (* 1924)
 18. október – Jang Čen-ning, čínsko-americký fyzik, nositeľ Nobelovej ceny (* 1922)
 18. október – Sam Rivers, americký basgitarista skupiny Limp Bizkit (* 1977)
 20. október – Edoardo Menichelli, taliansky rímskokatolícky kňaz, biskup, kardinál Svätej rímskej cirkvi (* 1939)
 20. október – Jozef Mihalkovič, slovenský básnik a prekladateľ (* 1935)
 25. október – Hamilton O. Smith, americký mikrobiológ, nositeľ Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu (* 1931)
 27. október – Prunella Scales, britská herečka (* 1932)
 28. október – Richard Bonnot, francúzsky herec, spevák a hudobník (* 1957)
 31. október – Tchéky Karyo, francúzsky herec (* 1953)
 2. november – Guido Venturoni, taliansky admirál (* 1934)
 3. november – Dick Cheney, americký politik a obchodník, 46. viceprezident USA (* 1941)
 3. november – Diane Ladd, americká herečka (* 1935)
 4. november – Dominik Duka, český kardinál Svätej rímskej cirkvi, emeritný pražský arcibiskup a prímas (* 1943)
 6. november – Pauline Collins, britská herečka (* 1940)
 6. november – Frederick Hamilton Hauck, americký vojenský letec a astronaut (* 1941)
 6. november – James Dewey Watson, americký vedec, biochemik, nositeľ Nobelovej ceny za fyziológiu alebo medicínu (* 1928)
 8. november – Marta Zágoršeková, slovenská estetička a vysokoškolská pedagogička (* 1942)
 11. november – Sally Kirklandová, americká herečka (* 1941)
 12. november – Juraj Lexmann, slovenský muzikológ, skladateľ a režisér hudobných dokumentárnych filmov (* 1941)
 21. november – Erik Panák, slovenský filmový producent (* 1968)
 21. november – Ornella Vanoni, talianska speváčka (* 1934)
 23. november – Udo Kier, nemecký herec (* 1944)
 24. november – Jorga Kotrbová, česká herečka a dabérka (* 1947)
 28. november – Pier Enrico Stefanetti, taliansky kňaz, pápežský ceremoniár (* 1952)
 29. november – Tom Stoppard, britský dramatik (* 1937)
 3. december – Theodor Pištěk, český maliar, kostýmový výtvarník a scénograf (* 1932)
 4. december – Géza Erdélyi, slovenský kalvínsky kňaz, emeritný biskup Reformovanej kresťanskej cirkvi na Slovensku (* 1937)
 5. december – Frank Gehry, americký architekt (* 1929)
 5. december – Patrik Hezucký, český moderátor a herec (* 1970)
 6. december – Oľga Feldeková, slovenská prozaička, novinárka, scenáristka a dramaturgička (* 1943)
 10. december – Marian Kotleba, slovenský basketbalista (* 1952)
 10. december – Madeleine Wickhamová, britská novinárka a spisovateľka (* 1969)
 11. december – Władysław Siemaszko, poľský právnik a historik (* 1919)
 12. december – Peter Greene, americký herec (* 1965)
 12. december – Dušan Medzihradský, slovenský režisér a scenárista (* 1938)
 13. december – Peter Mikulík, slovenský herec a režisér (* 1941)
 14. december – Jozef Gruska, slovenský teoretický informatik, priekopník informatiky, odborník na kvantové výpočty (* 1933)
 14. december – Rob Reiner, americký režisér, herec a producent (* 1947)
 22. december – Sivert Guttorm Bakken, norský biatlonista (* 1998)
 22. december – Chris Rea, britský gitarista, spevák a autor piesní (* 1951)
 28. december – Brigitte Bardotová, francúzska filmová herečka, modelka, speváčka (* 1934)
 31. december – Pavel Nečas, český herec (* 1966)

 Referencie