Užovkovité

Užovkovité () je čeľaď hadov z taxónu Caenophidia (Colubroidea). Jej presná definícia sa v literatúre mení podľa autora a menila sa aj v priebehu času. Podrobnosti pozri nižšie.

 Rozsah definície 
Čeľaď užovkovité (Colubridae) môže byť definovaná niektorým z nasledujúcich rôznych spôsobov (názvy taxónov v nasledujúcich odrážkach majú – kvôli porovnateľnosti – vždy len taký význam, aký majú v systéme nižšie označenom ako „Systém A“)Zdroje (ak nie je uvedené inak) sú uvedené nižšie v časti o Systematike:
a) Colubrinae + Ahaetullinae [napr. Wallach et al. 2014]
b) ako bod a) + Calamariinae + Grayiinae [napr. Vidal et al. 2007VIDAL, N. et al. The phylogeny and classification of caenophidian snakes inferred from seven nuclear protein-coding genes. In: C. R. Biologies 330 (2007) 182–187  OGUIURA, N. et al. Cytogenetics and molecular data in snakes: A phylogenetic approach. In: Cytogenet Genome Res 2009;127:128–142 (published March 10, 2010) dostupné online ]
c) ako bod b) + Pseudoxenodontinae + Sibynophinae [napr. Weinstein et al. 2013]
d)  [napr. Figueroa et al. 2016] 
e)  [napr. Zug et al. 2001, Romer 1956]
f) ako bod d) (bez hlavných rodov z Dipsadinae) + Lamprophiidae (bez Atractaspinae v užšom zmysle) + Homalopsidae [napr. Terentev 1961]
g) ako bod d) (staršie bez hlavných rodov z Dipsadinae) + Lamprophiidae (bez Atractaspinae v užšom zmysle) + Homalopsidae + Xenodermidae + Acrochordidae + Elapidae [vrátane Hydrophinae] a novšie + Pareidae [napr. Boulengerov systém]
h) časť Colubrinae + Natricinae [napr. Brehm 1883]
V súčasnosti sa najčastejšie vyskytuje možnosť d) (nižšie označená ako „Systém A“), na konci 20. stor. a začiatku 21. storočia sa najčastejšie vyskytovala možnosť e).

 Charakteristika 
Charakteristika závisí od zvolenej definície užovkovitých (pozri vyššie). Nasledujú charakteristiky pre dve hlavné definície užovkovitých: 

Pre definíciu e) (bez Acrochordidae) platí nasledujúca charakteristika: Takto definovaná čeľaď zahŕňa až okolo 63 % všetkých druhov hadovBURBRINK, F. T., CHROTER, B. I. Chapter 2 – Evolution and Taxonomy of Snakes . 2011. In:   , konkrétne asi 335 recentných a 26 vymretých rodov, resp. asi 2 132 recentných a 79 vymretých druhov (čísla sa vzťahujú na definíciu bez Atractaspididae). Vyskytuje sa po celej Zemi (okrem Antarktídy), a to v jazerách, pobrežných močiaroch, mokradiach v ústiach riek, i na súši, napr. v dažďových lesoch a na púštiach. Užovkovité nemajú funkčný ľavý pľúcny lalok a pletenec zadnej končatiny, v spodnej čeľusti nemajú tzv. os coronoideum, na rozdiel od primitívnejších hadov (slepúšiky, slepániky, veľhady a pytóny) majú pružnejšiu lebku a na rozdiel od veľhadov, pytónov a väčšiny vreteníc majú niekoľko tanierovitých šupín pokrývajúcich hlavu. Spomínané tanierovité šupiny na hlave sú pomerne spoľahlivým identifikačným znakom tejto čeľade. Užovkovité môžu byť nejedovaté alebo jedovaté, pričom jedovaté druhy sú vždy opistoglyfné hady, čiže majú jedové zuby v zadnej časti ústnej dutiny (13 páry jedových zubov), v dôsledku čoho sú pre človeka len málo nebezpečné (s výnimkou niektorých druhov, napr. bojgy stromovej). Niektoré druhy usmrcujú korisť (aj) škrtením. Užovkovité kladú vajcia alebo rodia živé mláďatá.BURNIE, D. et al.: Zviera. Bratislava: Ikar, 2002. ISBN 80-551-0375-5. S. 385

Pre definíciu d) platí nasledovné: Čeľaď zahŕňa okolo 260 (v závislosti od zdroja 230, 253, 263 a podobne) recentných a okolo 26 vymretých rodov, resp. okolo 1 850 (v závislosti od zdroja 1 649, 1 809, 1 910 a podobne) recentných a okolo 79 vymretých rodov. Čeľaď sa vyskytuje po celej Zemi (okrem Antarktídy). Morfologicky je čeľaď charakterizovaná dobre vyvinutými calyces na hemipenisových kapsách, ďalej centrifugálnym sulcus spermaticus, ktorý sa deli na proximálnej a centrálnej oblasti telesa hemipenisu, a aglyfným chrupom (čiže zuby nemajú kanálik ani ryhu na vypúšťanie jedu). Spomínané calyces však sekundárne zanikli u podčeľade Natricinae.

Na Slovensku sa (pri definícii e aj d) vyskytujú tieto druhy užovkovitých: užovka stromová (Zamenis longissimus), užovka hladká (Coronella austriaca), užovka obojková (Natrix natrix) a užovka fŕkaná (Natrix tessellata).užovkovité. In: Pyramída.

 Systematika 
 Stav okolo roku 2017 
 Najbežnejší systém („Systém A“) 
Zdroje:FIGUEROA, A. et al. A Species-Level Phylogeny of Extant Snakes with Description of a New Colubrid Subfamily and Genus. In: PLOS One, 7. 9. 2016 dostupné online ZHENG, Y. – WIENS, J. J. Y. Molecular Phylogenetics and Evolution. 94: 537–54 (citované na www.reptile-database.org: UETZ, P. Higher Taxa in Extant Reptiles. Last changed 8 Mar 2018 dostupné onlineUETZ, P. Higher Taxa in Extant Reptiles. Last changed 2 Aug 2013 HAARAMO, M.. Mikko's Phylogeny Archive [online]. Helsingin Yliopisto (University of Helsinki), [cit. 2018-03-23]. Weinstein et al. 2013 citované v:  dostupné onlineZAHER, H., GRAZZIOTIN, F. G. et al. Molecular phylogeny of advanced snakes (Serpentes, Caenophidia) with an emphasis on South American Xenodontines: a revised classification and descriptions of new taxa. In: Pap. Avulsos Zool. (São Paulo) vol.49 no.11 São Paulo  2009  alebo (prvá polovica dokumentu)GRAZZIOTIN, F. G. Molecular phylogeny of the New World Dipsadidae. In: Cladistics 1 (2012) 1–23   alebo (druhá polovica dokumentu)
Slovenské názvy podľa:BURNIE, D. et al.: Zviera. Bratislava: Ikar, 2002. ISBN 80-551-0375-5. s. 384-390 STANĚK, V. J. Veľký obrazový atlas zvierat. Bratislava: Mladé letá, 1965. S. 314-317Svet živočíšnej ríše. Preklad: A. Gutteková, Dotlač 1. vydania. Martin: Osveta, 1984. S. 92, 99-100, 507-509, 535

užovkovité (Colubridae):
?rod Blythia
?rod Elapoidis
?rod Gongylosoma
?rod Oreocalamus
?rod Poecilopholis
?rod Tetralepis
podčeľaď pravé užovky (Colubrinae) – rody: Aeluroglena, Aprosdoketophis, Archelaphe, Argyrogena, Arizona, Bamanophis, Bogertophis (štíhlovka), Boiga (bojga), Cemophora, Chapinophis (zaraďovaná aj pod Dipsadinae), Chilomeniscus (štíhlovka), Chionactis, Chironius, Coelognathus (užovka/štíhlovka), Coluber (užovka), Colubreolaps, Conopsis, Coronella (užovka/štíhlovka/zmijovec), Crotaphopeltis, Cyclophiops, Dasypeltis (vajcožrút/vajcojed), Dendrophidion, Dipsadoboa, Dispholidus (bojga), Dolichophis (užovka), Drymarchon (užovka/štíhlovka), Drymobius, Drymoluber, Dryocalamus, Eirenis (štíhlovka), Elachistodon (vajcožrút/vajcojed), Elaphe (Orthriophis; užovka/štíhlovka/had), Euprepiophis (užovka/štíhlovka), Ficimia, Geagras, Gonyosoma (štíhlovka), Gyalopion, Hapsidophrys, Hemerophis, Hemorrhois, Hierophis (užovka), Lampropeltis (Stilosoma; hadiarka/užovka/štíhlovka/koralovka), Leptodrymus, Leptophis (štíhlovka), Lepturophis, Liopeltis, Lycodon (Cercaspis; lykodon), Lytorhynchus (štíhlovka), Macroprotodon (bojga), Masticophis (bičovka/užovka/štíhlovka), Mastigodryas, Meizodon, Mopanveldophis, Muhtarophis, Oligodon (zvíjavka), Oocatochus (užovka/štíhlovka), Opheodrys (užovka/štíhlovka), Oreocryptophis (?Oreophis; užovka/štíhlovka), Orientocoluber, Oxybelis (bičovka/bojga), Pantherophis (užovka/štíhlovka), Philothamnus (štíhlovka), Phrynonax, Phyllorhynchus (štíhlovka), Pituophis (užovka/štíhlovka), Platyceps (užovka), Pseudelaphe (užovka/štíhlovka), Psedoficimia, Ptyas (Zaocys; užovka/štíhlovka), Rhamnophis, Rhinobothryum, Rhinocheilus (štíhlovka), Rhynchocalamus, Salvadora (štíhlovka), Scaphiophis, Scolecophis (užovka), Senticolis (užovka/štíhlovka), Sonora (bojga), Spalerosophis, Spilotes (štíhlovka), Stegonotus (zvíjavka), Stenorrhina, Stichophanes, Symphimus, Sympholis, Tantilla (bojga), Telescopus (bojga), Thelotornis (bojga), Thrasops (štíhlovka), Toxicodryas, Trimorphodon, Wallaceophis, Xenelaphis, Xyelodontophis, Zamenis (Rhinechis; užovka/štíhlovka)
podčeľaď Ahaetulliinae (zaraďované aj pod Colubrinae) – rody: Ahaetulla (bičovka), Chrysopelea (štíhlovka), Dendrelaphis (štíhlovka), Dryophiops 
podčeľaď Calamariinae – rody: Calamaria (drobník), Calamorhabdium, Collorhabdium, Etheridgeum, Macrocalamus, Pseudorabdion, Rabdion
podčeľaď Grayiinae – rod: Grayia
podčeľaď Sibynophiinae (= Scaphiodontophiinae) – rody: Scaphiodontopis, Sibynophis (mnohozubec)
podčeľaď Pseudoxenodontinae (niekedy zaraďované ako samostatná čeľaď Pseudoxenodontidae) – rody: Plagiopholis, Pseudoxenodon
podčeľaď Dipsadinae (niekedy zaraďované ako samostatná čeľaď Dipsadidae; niekedy uvádzané ako rozdelené na 2 resp. 3 podčeľade: konkrétne Dipsadinae [v užšom zmysle] a Xenodontinae, resp. Dipsadinae [v užšom zmysle], Xenodontinae a Carphophiinae) – rody: Adelphicos, Alsophis, Amastridium, Amnesteophis, Apostolepis (Parapostolepis), Arrhyton, Atractus, Boiruna, Borikenophis, Caaeteboia, Calamodontophis, Caraiba, Carphophis, Cercophis, Chersodromus, Clelia, Coniophanes, Conophis, Contia, Coronelaps, Crisantophis, Cryophis, Cubophis, Diadophis, Diaphorolepis, Dipsas (slimákovka), Ditaxodon, Drepanoides, Echinanthera, Elapomorphus, Emmochliophis, Enuliophis, Enulius, Erythrolamprus (Liophis, Umbrivaga; bojga), Eutrachelophis, Farancia (zvíjavka), Geophis (zvíjavka), Gomesophis, Hatiophis, Helicops, Heterodon (žabiarka), Hydrodynastes (bojga), Hydromorphus, Hydrops, Hypsiglena (bojga), Hypsirhynchus (Antillophis, Ocyophis, Schwartzophis), Ialtris (Darlingtonia), Imantodes (bojga), Leptodeira (bojga), Lioheterophis, Lygophis, Magliophis, Manolepis, Mussurana, Ninia, Nothopsis, Omoadiphas, Oxyrhopus, Paraphimophis, Phalotris, Philodryas, Phimophis, Plesiodipsas, Pliocercus, Pseudalsophis, Pseudoboa, Pseudoeryx, Pseudoleptodeira, Psedotomodon, Psomophis, Ptychophis, Rhachidelus, Rhadinaea, Rhadinella, Rhadinophaes, Rodriguesophis, Saphenophis, Sibon (slimákovka), Sibynomorphus, Siphlophis, Sordellina, Synophis, Tachymenis, Taeniophallus, Tantalophis, Thamnodynastes, Thermophis, Tomodon, Tretanorhinus, Trimetopon, Tropidodipsas, Tropidodryas, Uromacer, Uromacerina, Urotheca, Xenodon (Lystrophis; žabiarka), Xenopholis
podčeľaď Natricinae (tzv. vodné užovky) (niekedy zaraďované ako samostatná čeľaď Natricidae, ktorá sa potom ojedinele ešte delí na podčeľade Natricinae, Rhadophiinae a Hydraethiopsinae) – rody: Adelophis, Afronatrix, Aphiesma, Anoplohydrus, Aspidura (Haplocercus), Atretium, Balanophis, Clonophis, Haldea, Hebius, Helophis, Herpetoreas, Hydrablabes, Hydraethiops, Iguanognathus, Isanophis, Limnophis, Liodytes, Macropisthodon, Natriciteres (užovka), Natrix (užovka), Nerodia (užovka), Opisthothropis, Parahelicops, Pararhabdophis, Regina (Seminatrix; užovka), Rhabdophis, Rhabdops, Sinonatrix, Storeria (užovka), Thamnophis (užovka), Trachischium, Tropidoclonion, Tropidonophis (užovka), Virginia (užovka), Xenochrophis (užovka)

Poznámky:  
Samostatné (t. j. do Colubridae nepatriace) čeľade v tomto systéme sú: Lamprophiidae, Homalopsidae, Pare(at)idae, Xenoderm(at)idae, Acrochordidae (bradavičníkovité) a Elapidae (koralovcovité) [v širšom zmysle].
Pozri aj prehľad v článku Caenophidia
Tento systém uvádza len recentné taxóny.
Tento systém (vrátane prvého systému uvedeného v článku Lamprophiidae) je v tomto článku pomocne označovaný ako „Systém A“. 
Zoznam rodov je primárne podľa Uetz – The Reptile Database (stav marec 2018), ale čiastočne je doplnený podľa Wallach et al. 2014.

 Alternatíva 
Alternatívne sa (okrem niektorých vecných zmien v systéme) všetky vyššie uvedené podčeľade klasifikujú ako samostatné čeľade. Z toho vyplýva, že Colubridae je len to, čo je vyššie uvedené pod názvom Colubrinae, a to, čo je vyššie uvedené pod názvom Colubridae, je nadčeľaď Colubroidea (v najužšom zmysle – porov. Colubroidea)ZAHER, H. Phylogenetic relationships of the genus Sibynophis (Serpentes: Colubroidea). In: Pap. Avulsos Zool. (São Paulo) vol.52 no.12 São Paulo  2012 :

nadčeľaď Colubroidea:
čeľaď Colubridae – t. j. v Systéme A: Colubrinae
čeľaď Calamariidae – t. j. v Systéme A: Calamariinae
čeľaď Sibynophiidae (do roku 2012 niekedy zaraďované pod tunajšie Colubridae) – v systéme A: Sibynophiinae
čeľaď Pseudoxenodontidae – t. j. v Systéme A: Pseudoxenodontinae
čeľaď Dipsadidae v širšom zmysle (t. j. v Systéme A: Dipsadinae):
čeľaď Dipsadidae v užšom zmysle/podčeľaď Dipsadinae – rody (podľa Wallach et al. 2014): Adelphicos, Amastridium, Amnesteophis, Atractus, Chapinophis, Chersodromus, Coniophanes, Coronelaps, Crisantophis, Cryophis, †Dakotaophis, Diaphorolepis, Dipsas, Emmochliophis, Enuliophis, Enulius, Geophis, Hydromorphus, Hypsiglena, Imantodes, Leptodeira, Ninia, Nothopsis, Plesiodipsas, Pseudoleptodeira, Ptychophis, Rhadinaea, Rhadinella, Rhadinophanes, Sibon, Sibynomorphus, Synophis, Tantalophis, Tretanorhinus, Trimetopon, Tropidodipsas, Urotheca, Xenopholis (v Systéme A: časť Dipsadinae)
čeľaď Xenodontidae/podčeľaď Xenodontinae – rody (podľa Wallach et al. 2014): Alsophis, Antillophis, Apostolepis, Arrhyton, Boiruna, Borikenophis, Caaeteboia, Calamodontophis, Caraiba, Cercophis, Clelia, Conophis, Cubophis, Darlingtonia, Ditaxodon, Drepanoides, Echinathera, Elapomorphus, Erythrolamprus, Gomesophis, Helicops, Hydrodynastes, Hydrops, Hepsirhynchus, Ialtris, Lioheterophis, Liophis, Lygophis, Lystrophis, Magliophis, Manolepis, Mussurana, Ocyophis, Oxyrhopus, †Paleoheterodon, Paraphimophis, Parapostolepis, Phalotris, Philodryas, Phimophis, Pseudalsophis, Pseudoboa, Pseudoeryx, Pseudotomodon, Psomophis, ?Pythoniscus, Rhachidelus, Rodriguesophis, Saphenophis, Schwartzophis, Siphlophis, Sordellina, Tachymenis, Taeniophallus, Thamnodynastes, Thermophis, Tomodon, Tropidodryas, Umbrivaga, Uromacer, Uromacerina, Xenodon (vo Systéme A: časť Dipsadinae)
čeľaď Carphopiidae/podčeľaď Carphopiinae – rody (podľa Wallach et al. 2014): Carphophis, Contia, Diadophis, †Dryinoides, Farancia, Heterodon, †Paleofarancia (v Systéme A: časť Dipsadinae)
čeľaď Natricidae – t. j. v Systéme A: Natricinae (+ prípadne Grayiinae)

 Stav na konci 20. a zač. 21. storočia 
 Zug et al. 2001, Grzimek et al. 2003 (A k tomu poznámka dole na tejto webstránke ) dostupné online:  a 

Užovkovité (Colubridae):
podčeľaď Colubrinae – t. j. v Systéme A: podčeľade Colubrinae, Ahaetullinae, Sibynophinae, Calamariinae a Psammophiinae a rody Blythia, Elapoidis, Gongylosoma, Oreocalamus, Poecilopholis, Tetralepis, Cyclocorus a Myersophis
podčeľaď Xenodontinae – t. j. v Systéme A: podčeľaď Dipsadinae
podčeľaď Natricinae – t. j. v Systéme A: podčeľade Natricinae a Pseudoxenodontinae a rody Hologerrhum a Psammodynastes
podčeľaď Lamprophiinae – t. j. v Systéme A: podčeľade Lamprophiinae, Pseudaspidinae, Pseudoxyrhopiinae a Grayiinae a rody Buhoma a Montaspis
podčeľaď Homalopsinae – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Homalopsidae
podčeľaď Pareatinae – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Pare(at)idae
podčeľaď Xenodermatinae – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Xenoderm(at)idea + rod Oxyrhabdium

Poznámky: 
 Samostatné (t. j. do Colubridae nepatriace) čeľade v tomto systéme sú: Atractaspididae [t. j. v Systéme A: Atractaspidinae v širšom zmysle], Acrochordidae a Elapidae [v širšom zmysle]
 Systém uvádza len recentné taxóny.

Rozsah čeľade Colubrinae má rovnako definovaný Burnie 2001BURNIE, D. et al.: Zviera. Bratislava: Ikar, 2002. ISBN 80-551-0375-5. s. 22, 385-390 , ktorý však neuvádza vnútorné delenie čeľade.

 Zaher 1999ZAHER, H. Hemipenial morphology of the south American Xenodontine snakes, with a proposal for a monophyletic Xenodontinae and a reappraisal of colubroid hemipenes. Bull. Amer. Mus. Nat. Hist. (No. 240): 1-168. dostupné online S. 96, 98 (Poznámka: Je to aj tu ) 

Užovkovité (Colubridae):
podčeľaď Colubrinae – vrátane Sibynophinae zo Systému A
podčeľaď Calamariinae 
podčeľaď Pseudoxenodontinae
podčeľaď Dipsadinae
podčeľaď Xenodontinae – t. j. v Systéme A: súčasť Dipsadinae
podčeľaď Natricinae 
podčeľaď Boodontinae (inde nazývané: LamprophiinaeDOWNLING, H. G. Snake relationships revealed by slow-evolving proteins: a preliminary survey. In: J. Zool., Lond. (1996) 240, 1-28  S. 21) – t. j. v Systéme A: zhruba Lamprohiinae a Pseudaspidinae
podčeľaď Psammophiinae 
podčeľaď Pseudoxyrhopiinae 
podčeľaď Homalopsinae – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Homalopsidae
podčeľaď Pareatinae – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Pare(at)idae
podčeľaď Xenodermatinae – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Xenoderm(at)idae

Poznámky:
Samostatné (t. j. do Colubridae nepatriace) čeľade v tomto systéme sú: Atractaspididae [t. j. v Systéme A: Atractaspidinae v širšom zmysle], Acrochordoidae (sic!) a Elapidae [v širšom zmysle]
Systém uvádza len recentné taxóny

Podobný systém má Haaramo 2003HAARAMO, M.. Mikko's Phylogeny Archive [online]. Helsingin Yliopisto (University of Helsinki), [cit. 2018-03-24].  

 Lexikon der Biologie 2002/2003, Douglas et al. 1995heslá Nattern a Schlangen. In: Lexikon der Biologie. [CD-ROM] München : Elsevier, Spektrum, Akad. Verl., 2005. ISBN 3-8274-0342-1. (Poznámka: Tieto heslá pôvodne vyšli v rokoch 2002 (Nattern) a 2003 (Schlangen)  

užovkovité (Colubridae):
podčeľaď Colubrinae 
podčeľaď Dasypeltinae – t. j. v Systéme A: súčasť Colubrinae (rody: Elachistodon a Dasypeltis)
podčeľaď Calamariinae 
podčeľaď Sibynophinae 
podčeľaď Dipsadinae
podčeľaď Xenodontinae – t. j. v Systéme A: súčasť Dipsadinae
podčeľaď Natricinae 
podčeľaď Lycodontinae – t. j. v Systéme A: časť Lamprophiidae (najmä Lamprohiinae) a časť Colubridae (rôzne podčeľade)
podčeľaď Homalopsinae v širšom zmysle
podčeľaď Homalopsinae v užšom zmysle – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Homalopsidae
podčeľaď Boiginae – t. j. v Systéme A: časť Colubridae (rôzne podčeľade) a časť Lamprophiidae (najmä Psammophiinae)
podčeľaď Pareinae – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Pare(at)idae
podčeľaď Xenoderminae – t. j. v Systéme A: samostatná čeľaď Xenoderm(at)idae

Poznámky: 
Samostatné (t. j. do Colubridae nepatriace) čeľade v tomto systéme sú: Atractaspididae [t. j. v systéme A: Atractaspidinae v širšom zmysle] (táto čeľaď bola však alternatívne zaraďovaná pod Viperidae alebo úplne či sčasti pod ColubridaeSALZBURGER, W. Schlangen – Teil II: Heimische Nattern. In: die önj, 6. Jahrgang, Heft 22 -1997 dostupné online S. 17 HORČIC, R. Systematický přehled hadů; Užovkovití. c. 2000 ,  ), Acrochordidae a Elapidae [v širšom zmysle].
Systém uvádza len recentné taxóny.

 Staršie systémy 
 Terentiev 1961Terentiev, P. V. Gerpetologija. Moskva: Vyššaja škola, 1961. S. 253 – 284 
Čeľad užovkovité (Colubridae) v tomto systéme zodpovedá v Systéme A čeladiam Colubridae a Lamprophiidae (okrem podčeľade Atractaspinae v užšom zmysle a jadra podčeľade Dipsadinae) a čeľadi Hamalopsidae. Čeľaď sa ďalej nedelí.

Poznámky: Samostatné (t. j. do Colubridae nepatriace) čeľade v tomto systéme sú: Acrochordidae [t. j. v systéme A: Acrochordidae a Xenodermidae], Amblycephalidae [rody: Haplopeltura, Amblycephalus, Leptognathus, Dipsas a Pseudopareas, t. j. v systéme A: jadro podčeľade Dipsadinae a čeľaď Pareidae], Elapidae [v užšom zmysle] a Hydrophidae. Podčeľaď Atractaspinae v užšom zmysle zo Systému A je v tomto systéme pod Viperidae.

 Romer 1956Romer 1956, citované v: TAUB, A. M. Comparataive histological studies on Duvernoy’s gland of Colubrid snakes. Bulletin of the American Museum of Natural History, Volume 138: Article 1, New York: 1967, S. 30-35 

Užovkovité (Colubridae):
podčeľaď Acrochordinae
podčeľaď Colubrinae – t. j. v Systéme A: čeľaď Colubridae a Lamprophiidae okrem jadra podčeľade Dipsadinae, rodu Dasypeltis a podčeľade Atractaspinae v užšom zmysle (?a okrem podčeľade Pseudoxyrhophiinae)
podčeľaď Dasypeltinae – rod Dasypeltis
podčeľaď Dipsadinae – t. j. v Systéme A: jadro podčeľade Dipsadinae (čiže rody Dipsas, Sibon a Sibynomorphus)
podčeľaď Homalopsinae
podčeľaď Pareinae
podčeľaď Xenoderminae
Poznámka: Elapidae a Hydrophidae tvoria v tomto systéme samostatné čeľade.

Veľmi podobný systém má Darevskij 1969, s tým rozdielom, že 1. má navyše vyčlenenú podčeľaď Boiginae, do ktorej patria napríklad rody Telescopus, Malpolon, Psammophis, Boiga, Dispholidus, Chrysopelea, Dryophis, Oxybelis, Thelotornis, a 2. do podčeľade Dasypeltinae zaraďuje aj rod Elachistodon. Rod Atractaspis je pod Viperidae.Darevskij, I. C.: Semejstvo Užeobraznyje zmei (Colubridae). In: Zenkevič, L. A. ed. et al. Žižň životnych Tom 4 časť 2 – zmenovydnyje, premykajuščijesa. Moskva: Prosveščenije, 1969, S. 351-390, 487

 Boulengerov systém 
Zdroje:užovkovité. In: PyramídaAnonym (preklad: GUTTEKOVÁ, A.). Svet živočíšnej ríše. Dotlač 1. vydania. Martin: Osveta, 1984. s. 509, 95STANĚK, V. J. Veľký obrazový atlas zvierat. Bratislava: Mladé letá, 1965. s. 314-337užovkovití. In: Masarykův slovník naučný: lidová encyklopedie všeobecných vědomostí , díl 7. ŠŽ. Praha: Československý kompas, 1933. S. 515užovkovití. In:Ottův slovník naučný: illustrovaná encyklopaedie obecných vědomostí, 26. díl U-Vusín. Praha: J. Otto, 1907.BURNIE, D. et al.: Zviera. Bratislava: Ikar, 2002. ISBN 80-551-0375-5. s. 385 Zoológia chordátov 6. dostupné online 43BOULENGER, G. A. Catalogue of the snakes in the British Museum (Natural History) – Vol. I., London, 1893 BOULENGER, G. A. The Snakes of Europe. London, 1913, S. 5, 92 dostupné onlineWERNER, F. Übersicht der Gattungen und Arten der Schlangen der Familie Colubridae. I. Teil mit einem Nachtrag zu den übrigen Familien. In: Archiv für Naturgeschichte. Jahrgang 89, 1923, Abteilung A, 8. Heft, Berlin, S. 138 a nasl. WERNER, F. Übersicht der Gattungen und Arten der Schlangen der Familie Colubridae. II. Teil (Dipsadomorphinae und Hydrophiinae). In: Archiv für Naturgeschichte. Jahrgang 90, 1925, Abteilung A, S. 108 a nasl. hadi. In: Romer 1956, citované v: TAUB, A. M. Comparataive histological studies on Duvernoy’s gland of Colubrid snakes. Bulletin of the American Museum of Natural History, Volume 138: Article 1, New York: 1967, S. 27, 29, 31-35 dostupné onlineColubro. In: Enciclopedia Italiana (1931) dostupné onlineSchlangen. In: Meyers Konversationslexikon 14. Band. 1885-1892 VOŽENÍLEK, P. Ty zmije. Praha: Ministerstvo životního prostředí, 2000. ISBN 80-7212-156-1   S. 13Schlange. In: STÖCKER, Friedrich W., ed. a DIETRICH, Gerhard, ed. Biologie Band 2/MeZ . 6., überarbeitete und erw. Aufl. Leipzig: VEB F.A. Brockhaus, 1986. Brockhaus ABC. ISBN 3-325-00071-1. S. 783

Tento systém v tejto podobe pôvodne pochádza od Boulengera (cca. 1893). Ide o delenie užoviek podľa zubov/jedovatosti. Toto delenia sa používalo ako štandardný systém v prvej polovici 20. storočia a potom ešte veľmi často až do 70./80. rokov 20. stor. Mimo taxonómie sa v základných rysoch používa dodnes.

Užovkovité (Colubridae):
aglyfné hady/hladkozubé užovky/hladkozubé hady/hladkozubé/nejedovaté (Aglypha) – t. j. nejedovaté užovky (majú všetky zuby bez ryhy či kanálika)
podčeľaď Acrochordinae (niekedy rozdelené na Acrochordinae v užšom zmysle a Xenoderminae) – t. j. v Systéme A: samostatné čeľade Acrochordidae a Xenodermidae
podčeľaď Colubrinae – t. j. v Systéme A: časť čeľade Colubridae (presnejšie: časť Ahaetullinae, časť Dipsadinae, časť Colubrinae, ako aj podčeľade Natricinae, Calamariinae, Grayiinae, Pseudoxenodontinae a Sibynophinae), časť čeľade Lamprophiidae (presnejšie: časť Pseudoxyrhopiinae, časť Cyclocorinae, časť Pseudaspidinae, ako aj podčeľade Lamprophiinae a Prosyminae) a čeľaď Xenoderm(at)idae
podčeľaď Rhachiodontinae (Dasypeltinae) –t. j. rod Dasypeltis
opistoglyfné hady/brázdozubé hady/hady jedovaté zadnozubé (Opistoglypha) – t. j. užovky s málo účinným jedom (majú zadné zuby s ryhou)
podčeľaď Dipsadomorphinae/Boiginae/nepresne: Dipsadinae – t. j. v Systéme A: čeľaď Colubridae (presnejšie: časť Ahaetulliinae, časť Dipsadinae a časť Colubrinae) a časť čeľade Lamprophiidae (presnejšie: časť Pseudoxyrhopiinae, časť Cyclocorinae, časť Pseudaspidinae, ako aj podčeľade Psammophiinae a Asparallactinae)
podčeľaď Elachistodontinae – t. j. rod Elachistodon
podčeľaď Homalopsinae
proteroglyfné hady/jedovaté užovky/žliebkozubé (Proteroglypha/Colubrina venenosa) – t. j. silno jedovaté „užovky“ (majú predné krátke nesklopné zuby s ryhou)
podčeľaď Elapinae
podčeľaď Hydrophinae

Poznámky: 
Pozri aj historické delenie v článku Caenophidia
Atractaspidinae v užšom zmysle zo Systému A bolo pod Viperidae (Atractaspidinae sú totiž, rovnako ako Viperidae, solenoglyfné hady)
Hady jediace slimáky (čiže v Systéme A: jadro podčeľade Dipsadinae a čeľaď Pareidae) pôvodne v tomto systéme tvorili samostatnú čeľaď Amblycephalidae, ale od 50. rokov 20. stor. sa považovali za súčasť Colubridae (obyčajne ako podčeľade Dipsadinae a Pareinae).

 Brehm 1883Brehms Thierleben. Allgemeine Kunde des Thierreichs, Siebenter Band, Dritte Abtheilung: Kriechthiere, Lurche und Fische, Erster Band: Kriechthiere und Lurche. Leipzig: Verlag des Bibliographischen Instituts, 1883., S. 265-292. 

Užovkovité (Colubridae) – rody: Coronella [t. j. časť dnešného Lampropeltis a Coronella], Coluber [časť dnešného Coluber], Elaphis [časť dnešného Elaphe], Coryphodon [časť dnešného Coluber a Pantherophis], Zamenis [časť dnešného Hierophis a Elaphe], Periops [časť dnešného Hemorrhois], Rhinechis [t. j. časť dnešného Zamenis], Tropidonotus [časť dnešného Natrix]

Poznámka: Samostatné (t. j. do Colubridae nepatriace) čeľade v tomto systéme sú: Acrochordidae, Calamaridae [v Systéme A:Calamariinae], Homalopsidae (vrátane rodu Helicops), Psamophidae [v Systéme A: Psammophiinae], Dryophilidae [dnes časť rodov Chironius, Dendrelaphis, Ahaetulla, Oxybelis], Dipsadidae] [v Systéme A: Dipsadinae a časť rodu Telescopus], Scytalidae [dnes časť rodu Pseudoboa], Elapidae [dnes Elapinae] a Hydrini [dnes Hydrophinae]

 Iné projekty 

Zdroje