Dvojklíčnolistové

Dvojklíčnolistové (iné názvy pozri nižšie; lat. Dicotyledonopsida, Dicotyledoneae, Dicotyledones) alebo magnólie (iný názov:  magnóliokveté, lat. Magnoliopsida) je veľký parafyletický taxón (tradične trieda) magnóliorastov. Niekedy sa čisto formálne dvojklíčnolistové klasifikujú ako nadtrieda a magnólie potom ako jediná trieda tohto taxónu. 

Názvy 
Slovenské ekvivalenty vedeckého názvu Dicotyledones (a pod. - pozri vyššie) sú: dvojklíčnolistovéBARANEC, T. et al. Systematická botanika, 2001Systém živej prírody, 2008  , dvojklíčnolistové rastliny, staršie dvojklíčne rastliny dvojklíčny. In: , zriedkavo dvojklíčnolisté rastlinyŠIŠKA, B., MEZEYOVÁ, I. FENOLOGICKÝ MONITORING OVOCNÝCH DREVÍN NA SPU A V PODMIENKACH SR. In: Rožnovský, J., Litschmann, T., I. Vyskot. (ed): „Fenologická odezva proměnlivosti podnebí“,  Brno 22.3.2006, ISBN 80-86690-35-0 , zriedkavo dikotyledonyprihláška vynálezu SK 526-96 A3 . Nesprávny alebo starší názov je: dvojdeložné (rastliny)dvojdeložné rastliny. In:  KOŽEHUBA, J. Prírodopis pre národnie školy - diel druhý: rastlinopis. Turč. Sv. Martin 1872, S. 27. Zastarané názvy sú: dvojmaternicové rastlinyMedzinárodné patentové triedenie (2006)Základná úroveň Zväzok 1 Sekcia A Ľudské potreby. Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky , S. 71, dvojklolisté rastliny, dvoj- a viackeľničné rastliny, rozrastlinyMETZENAUER, F. O. Krátky  prírodopis pre slovenské  národnie školy, 1874, S. 50 .

Charakteristika 
Dvojklíčnolistové sú vývojovo staršie krytosemenné rastliny. Majú hlavný koreň zväčša vyvinutý, listy s perovitou alebo dlaňovitou žilnatinou, kvety najčastejšie päťpočetné, kvetný obal rozlíšený na kalich a korunu a zárodok s dvoma klíčnymi listami. Väčšina z nich má tiež v sitkoviciach plastidy so škrobovými zrnami. 

Dnes je známych okolo 199 350 druhov týchto rastlín a zahŕňajú 75 % všetkých krytosemenných rastlín. Fosílie prvých pravých dvojklíčnolistových pochádzajú z ranej kriedy (pred 125 miliónmi rokov).  

 Systém 
Dvojklíčnolistové sú taxón vyskytujúci sa v tradičných systémoch. Typický príklad je uvedený tu: Cronquistov systém. V Cronquistovom systéme sa dvojklíčnolistové delia na rôzne podtriedy a rady. 

Alternatívny tradičný systém delí dvojklíčnolistové na najvyššej úrovni na dve veľké skupiny (a tie potom ďalej na podtriedy a/alebo rady)Magnoliopsida. In: Lexikon der Biologie. [CD-ROM] München : Elsevier, Spektrum, Akad. Verl., 2005. ISBN 3-8274-0342-1.SPICHIGER, R., SAVOLAINEN, V. Present state of Angiospermae phylogeny 1997 :
"nižšie dvojklíčnolistové" (=magnólie v užšom zmysle/magnóliokveté v užšom zmysle; lat. Magnoliopsida v užšom zmysle [zodpovedá aj taxónu Magnoliidae sensu Takhtadjan 1980])
vyššie dvojklíčnolistové (=trikolpátne/pravé dvojklíčnolistové rastliny; lat. Rosopsida, Tricolpates, Eudicotidae)

V systéme APG IV sa taxón dvojklíčnolistové už nevyskytuje explicitne, ale implicitne v ňom zodpovedá jednoducho všetkým krytosemenným rastlinám okrem vetvy jednoklíčnolistové rastliny. T.j. v systéme APG IV majú dvojklíčnolistové nasledujúci systém:
rad amborelotvaré (Amborellales)
rad leknotvaré (Nymphaeales)
rad austrobejliotvaré (Austrobaileyales)
magnoliidy - delenie pozri v príslušnom článku
rad zelenokvetotvaré (Chloranthales)
rad rožkatcotvaré (Ceratophyllales)
pravé dvojklíčnolistové rastliny - delenie pozri v príslušnom článku
Z uvedených taxónov APG IV sú pravé dvojklíčnolistové rastliny to isté ako v tradičnom systéme vyššie dvojklíčnolistové a všetky ostatné uvedené taxóny APG IV zodpovedajú v tradičnom systéme nižším dvojklíčnolistovým.

Zdroje 

 Iné projekty