Červenoočká

Novšie sa niekedy názvom červenoočká označuje taxón Euglenozoa v širšom zmysleŠTECOVÁ, J. et al. VÝSKYT AMÉB A AMÉBAM REZISTENTNÝCH MYKOBAKTÉRIÍ V ZDROJOVEJ A PITNEJ VODE. In: Hygiena 2015, 60(2), S. 48–52(= taxón, ktorý je predmetom tohto článku plus najmä taxóny Symbiontida a bázobičíkovce), pozri euglenovce (Euglenozoa v širšom zmysle).

Červenoočkáčervenoočká. In: Malá encyklopédia biológie. 1975, S. 86 (iné názvy: euglény, euglenovce v užšom zmysle, ako trieda alebo rad aj euglénotvaré, neformálne euglenidy, neformálne euglenoidné bičíkovce, neformálne euglenoidyfototrof. In: Encyklopédia medicíny, zriedkavo [asi bohemizmus]: krásnoočkáOLEJKO, Š. et al. Vplyv vodojemov na kvalitu vody v skupinovom vodovode Nová Bystrica – Čadca - Žilina  Cooling waters in NPP Mochovce - Mgr. Janka Mihoková Slovenské Elektrárne a.s., Nuclear Power Plant Mochovce 2010  ; lat. Euglenophyta, Euglenida, Euglenoid(e)a - ďalšie lat. názvy pozri nižšie) sú jeden zo základných veľkých taxónov bičíkatých jednobunkových eukaryotov, ktorý sa vyskytuje v rôznych podobách a pod rôznymi názvami v systémoch od konca 19. storočia a tradične býva umiestňovaný niekde na pomedzí tradične chápaných živočíchov a rastlín. Podrobnosti o zaradení červenoočiek v systéme pozri nižšie. V závislosti od systému môže mať taxón červenoočká postavenie ríše, oddelenia (resp. kmeňa), pododdelenia (resp. podkmeňa), infrakmeňa, triedy alebo staršie radu.

Červenoočká boli pôvodne heterotrofné organizmy, z ktorých niektoré druhy vnútrobunkovou symbiózou zelených rias získali organely umožňujúce fotosyntézu, čím sa stali autotrofnými resp. lepšie povedané mixotrofnými organizmami. Zjednodušene povedané sú teda červenoočká živočíchy, z ktorých niektoré sa symbiózou s rastlinou zmenili na zmes živočícha a rastliny. Z tejto ich dvojitej povahy pramenia aj problémy s ich zaradením a pomenovaním v systéme (a to najmä v minulosti, keď ešte nebolo známe, či sú červenoočká pôvodne rastliny alebo živočíchy).BROMMUND, U. Molekulare Identifizierung und Charakterisierung der Glucosyltransferase EgPaS (Paramylon-Synthase) aus  Euglena gracilis (Euglenozoa). 2004 

O iných významoch vyššie uvedených názvov Euglenophyta, Euglenida a Euglenoida pozri (najmä poznámky) v nižšie uvedenej kapitole Vedecké názvy.

Vedecké názvy 
Vedecké názvy tohto taxónu sú:Pokiaľ nie je uvedené inak, zdroje sú rovnaké ako zdroje uvedené v kapitole Systematika
ako ríša: EuglenophytobiontaMÖHN. System und Phylogenie der Lebewesen. 1984, S. 183/  EuglenoidaLeedale 1974. V origináli uvedené len v anglickej podobe "Euglenoids". Porov.   a str. 28 tu 
ako oddelenie/kmeň:
v botanike: Euglenophyta/ Euglenophycota/ Euglenophycophyta/ EuglenophytaeNOVÁK, V. J. A. Historický vývoj organismů. 1969. S. 184/ zriedkavo EugleneaeAlgae. In: Encyclopaedia Britannica 1911, S. 594  (Poznámky: 1. -phyta je koncovka všeobecne pre rastliny, -phycota a -phycophyta sú koncovky pre riasy. 2. Euglenophyta (a teda asi aj Euglenophycota a Euglenophycophyta) alternatívne môže byť synonymum taxónu Euglenozoa v širšom zmysle https://fen.nsu.ru/posob/zbp/protista_taxonomy.pdfModul-Nr. UZH 125 / PHZH BIO 440 «Vielfalt der Pflanzen» Inst. Syst. Botanik UZH FS09 Modul für Studierende der PHZH & Bachelor-Studierende der UZH mit Biologie im Nebenfach1: 18. Februar  – 20. Mai 2009. Dozierende: R. Rutishauser (Vorlesung) und C. Weckerle (Kurs).  S. 20. 3. Eugleneae môže alternatívne znamenať len malú časť červenoočiek, napríklad podčeľaď) 
v zoológii: Euglenida / Euglenata/ staršie Euglenozoa v užšom zmysleDOWELD, A.B.. Prosyllabus Tracheophytorum. Tentamen systematis plantarum vascularium (Tracheophyta) [Prosyllabus Tracheophytorum. Опыт системы сосудистых растений]. Moskva: Geos. 2001. ISBN 5-89118-283-1 Appendix   (Poznámka: Euglenozoa v širšom, dnes bežnom zmysle je taxón - spravidla kmeň - zahŕňajúci červenoočká a najmä taxón bázobičíkovce (Kinetoplastidea).)
Euglenophyles (Poznámka: Euglenophyles môže alternatívne byť synonymum taxónu Euglenozoa v širšom zmysle.)
ako pododdelenie/podkmeň:
v botanike: Euglenophytina
v zoológii: Euglenoida/ Euglenida
ako infrakmeň: Euglenoida (Poznámka: Použitie názvu Euglenoida ako infrakmeňa zaviedol Cavalier-Smith v roku 2017. Predtým, t.j. v rokoch 1981-2017 názov Euglenoida používal v tom istom význame, ale mal priradenú úroveň podkmeňa. Predtým, t.j. v rokoch 1978-1981 názov Euglenoida používal ako názov ríše obsahovo zodpovedajúcej dnešnému taxónu Euglenozoa v širšom zmysle, t.j. Euglenoida vtedy zahŕňali aj bázobičíkovceCAVALIER-SMITH, T. The evolutionary origin and phylogeny of microtubules, mitotic spindles and eukaryote flagella. In: BioSystems, 1978, 10(1), S. 93-114.)
ako trieda:
v botanike: Euglenophyceae v najširšom zmysle/ zastarano EugleninaeSchoenichen, W. (Eyferth's) Einfachste Lebensformen des Tier- und Pflanzenreiches. 5. Aufl. Band I. Spaltpflanzen, Geissellinge, Algen, Pilze. 1925. S. vii + 519./ zastarano EugleninenaeКусакин О.Г., Дроздов А.Л. Филема органического мира. Прокариоты и низшие евкариоты. Часть 2. 1997   S. 115-116 (Poznámka: Pozor v zozname mien sú početné chyby z nepozornosti a okrem toho viacero nelatinských názvov omylom vydávaných za latinské.)/ zastarano Euglenomonada
v zoológii: Euglenida/ Euglen(o)idea/ Euglen(o)ideae/ Eugleni(n)eaeLEEDALE, G. F.. Euglenoid flagellates. Prentice Hall, Englewood Cliffs, 1967/ Euglenata/ zriedkavo Euglenatea/ zriedkavo EuglenoidinaSCHUSSNIG, B. Betrachtungen über das System der niederen Pflanzen. 1926.  
ako podtrieda: zastarano EuglenineaeENGLER, A. et al. Die natürlichen Pflanzenfamilien... 1. Teil, Abteilung 1a und 1b. 1900 
ako (široko poňatý) rad:
v botanike:  zastarano Euglenomonadina/ zastarano EuglenalesEuglenales. In: Masarykův slovník naučný II, 1926, S. 635 v najširšom zmysle (Poznámka k Euglenales: Preto "zastarano", lebo v menej starých systémoch sú namiesto jedného často dva rady červenoočiek, a to buď Euglenales a ParanematalesAmbrožová 2002  (Poznámka: Táto autorka si nesprávne myslí, že je rad Euglenales obmedzený na nefarebné a teda heterotrofné červenoočká (vidno to aj tu ). Ako možno vidieť v ľubovoľných iných textoch a najmä aj v textoch pôvodného autora delenia na rady Euglenales a Peranematales, t.j. B. Fotta, nie je tomu tak.), alebo Euglenales a ColacialesSystém živej prírody 2008 ; a v novších systémoch je Euglenales už len jeden z mnohých radov červenoočiek)
v zoológii: Euglenida v najširšom zmysle/ staršie Euglenoidina/ zastarano Euglenoidida/ zastarano EugleninaeLemmermann, E.: Eugleninae. In: Pascher, A. & Lemmermann, E. Die Süsswasserflora Deutschlands, Österreichs, und der Sehweiz. Heft 2: Flagellatae II: Chrysomonadinae, Cryptomonadinae, Eugleninae, Chloromonadinae und gefärbte Flagellaten unsicherer Stellung. Jena: Gustav Fischer Verlag, 1913. S. 115—174/ zastarano Euglenoidea (Poznámka: V novších systémoch je Euglenida často len jeden z mnohých radov červenoočiek)
Ako vidno, niektoré názvy môžu mať v závislosti od autora rôzne postavenie. Napríklad názov Euglenida môže byť v závislosti od autora kmeň, podkmeň, trieda alebo rad. V základnej práci Adl et al. 2019 je Euglenida uvedené ako trieda, čo ale napr. Cavalier-Smith 2016 kritizuje, pretože názvom Euglenida sa v súčasnosti často označuje rad Euglenida (v užšom zmysle, t.j. rad tvoriaci len časť triedy Euglenida) a ľahko teda môže dôjsť k zámenám. Citát z Cavalier-Smith 2016: A recent fashion (e.g. Adl et al., 2012) for spelling all euglenoids Euglenida (possibly related to Calkins’ (1926) influence on American protozoologists and their slowness to accept a rank above order (Honigberg et al. 1964; Levine et al. 1980), as always favoured by phycologists and most other protozoologists since 1952) or keeping that ordinal suffix even at phylum rank (Walne and Kivic 1990) causes confusion with the much narrower order Euglenida (and still more restricted family Euglenidae).

Systematika 
Zaradenie v systéme 
Základný prehľad 
V súčasnosti sa červenoočká obyčajne zaraďujú do taxónu Euglenozoa v širšom zmysle (po slovensky euglenovce v širšom zmysle alebo červenoočká v širšom zmysle), ktorý zahŕňa okrem červenoočiek najmä aj bázobičíkovce (Kinetoplastidea) a taxón Symbiontida, a ktorý bol (v tu spomínanom význame) zavedený v roku 1981. Spomínaný taxón Euglenozoa v širšom zmysle, a teda aj taxón červenoočká, v novších systémoch patrí buď do taxónu exkaváty (resp. Discoba) alebo do taxónu prvoky (v ponímaní Cavaliera-Smitha). V starších systémoch sa spomínaný taxón Euglenozoa v širšom zmysle nevyskytuje a červenoočká sa v nich najčastejšie zaraďujú do taxónu prvoky (v staršom ponímaní, teda všetky jednobunkové živočíchy), protisty, riasy alebo nižšie rastliny. Podrobnosti sú uvedené nižšie.

Podrobnosti 
V súčasnosti sa červenoočká (a Euglenozoa v širšom zmysle) zaraďujú jedným z týchto spôsobov:
 do taxónu exkaváty (presnejšie takto: eukaryoty : exkaváty : Discoba : Euglenozoa v širšom zmysle : červenoočká) - staršie bola medzi položkami Discoba a Euglenozoa ešte vsunutá položka Discicristata (ktorá sa aktuálne už považuje za parafyletický a teda neprirodzený taxón);
 do taxónu Discoba (presnejšie takto: eukaryoty : Discoba : Euglenozoa v širšom zmysle: červenoočká) - toto je to isté ako predchádzajúca odrážka s vynechaním položky exkaváty, pričom dôvod vynechania je ten, že prirodzenosť taxónu exkaváty je sporná;
 zriedkavo (napr. Shipunov 2021): do taxónu protisty a v rámci neho do taxónu exkaváty (presnejšie takto: eukaryoty: protisty: exkaváty: ďalej rovnako ako v prvej odrážke hore)
 (v systémoch podľa Cavaliera-Smitha) do taxónu prvoky (presnejšie takto: eukaryoty : prvoky : Eozoa (Eozoa je od roku 2015 zhodné s Discoba) : Euglenozoa v širšom zmysle : Plicomonada : červenoočká) - staršie bol namiesto taxónu Plicomonada inak definovaný taxón Plicostoma

Tradične sa červenoočká zaraďujú jedným z týchto spôsobov:
 do taxónu prvoky (presnejšie takto: eukaryoty :  živočíchy v najširšom zmysle : prvoky :  bičíkovce :  rastlinné bičíkovce : červenoočká - medzi položkami prvoky a bičíkovce môže byť niekedy ešte vsunutá položka koreňonožcobičíkovce a/alebo Mastigota.;  alebo takto: eukaryoty : prvoky : červenoočká)
 do taxónu protisty (presnejšie takto: eukaryoty : protisty : bíčikovce : rastlinné bičíkovce : červenoočká) - medzi položkami protisty a bičíkovce môže byť niekedy ešte vsunutá položka koreňonožcobičíkovce a/alebo Mastigota.;
 do taxónu rastliny, a to väčšinou takto:
 do nižších rastlín  (presnejšie takto: eukaryoty : rastliny v najširšom zmysle: nižšie/výtrusné/stielkaté rastliny : červenoočká),
 alebo v rámci (nižších) rastlín do rias (presnejšie takto: eukaryoty : rastliny v najširšom zmysle: nižšie/výtrusné/stielkaté rastliny : riasy : červenoočká)- položka nižšie (resp. výtrusné resp. výtrusné) rastliny môže byť úplne vynechaná,
 alebo v rámci (nižších) rastlín do rias (porovnaj predchádzajúcu odrážku) a v rámci rias do podskupiny zelené riasy Christensen, T.. Alger. In: Böcher, T.W., Lange, M. & Sørensen, T. (ed.) Botanik. Bind II. Systematisk botanik. Nr. 2. str. [1]–178. København: I kommission hos Munksgaard. 1962Whittaker, R. H. & Margulis, L. . Protist classification and the kingdoms of organisms. Biosystems 10, 3–18. 1978   alebo do podskupiny zelená vývojová vetva rias  alebo do podskupiny hnedé riasy CHADEFAUF, M., EMBERGER, L. (ed.). Traité de botanique systématique. Paris: Masson et Cie. 1960 alebo skôr neformálne do podskupiny rias rastlinné bičíkovce.
 do taxónu protofyty (Protophyta), pričom protofyty patrili buď do (nižších) rastlín alebo patrili do protistov.
 zriedkavo ako samostatná ríša eukaryotovPozri zdroje uvedené k ríši v kapitole Vedecké názvy. 
Ako vidno, tradične sa červenoočká nezvykli zaraďovať do taxónu Euglenozoa v širšom zmysle, ale priamo do vyššie uvedených taxónov.

Zdroje tejto kapitoly (pokiaľ vyššie nie je uvedené inak): a) súčasná systematika: ADL, Sina M.; BASS, David; LANE, Christopher E.. Revisions to the Classification, Nomenclature, and Diversity of Eukaryotes. The Journal of Eukaryotic Microbiology, 01 2019, roč. 66, čís. 1, s. 4–119. PMID: 30257078 PMCID: PMC6492006. Dostupné online [cit. 2020-01-21]. ISSN 1550-7408. DOI: 10.1111/jeu.12691ADL, S. M. et al. The revised classification of eukaryotes. J. Eukaryot. Microbiol. 2012, vol. 59, S. 429–493VESTEG, M. et al. Základy mikrobiológie, protistológie a algológie. 2020, S. 375-377 (Poznámka: V tomto texte je názov Euglenophyta nesprávne stotožnený s triedou Euglenophyceae v užšom zmysle. Ako možno vidieť v ľubovoľnom inom texte pracujúcom s termínom Euglenophyta, správne má byť názov Euglenophyta stotožnený s triedou Euglenophyceae v najširšom zmysle, ktorá je zhodná so skupinou Euglenida (v texte knihy je Euglenida nadpis 27.3.4.1.))TIRJAKOVÁ et al. Systém eukaryotických jednobunkovcov a živočíchov. 2015, S. 9 Ruggiero et al. 2015 Thomas Cavalier-Smith (2017). "Euglenoid pellicle morphogenesis and evolution in light of comparative ultrastructure and trypanosomatid biology: Semi-conservative microtubule/strip duplication, strip shaping and transformation". European Journal of Protistology. 61 (A): 137–179. doi:10.1016/j.ejop.2017.09.002. PMID 29073503 CAVALIER-SMITH, T. et al. Multiple origins of Heliozoa from flagellate ancestors: New cryptist subphylum Corbihelia, superclass Corbistoma, and monophyly of Haptista, Cryptista, Hacrobia and Chromista, Molecular Phylogenetics and Evolution, Volume 93, 2015,Pages 331-362, ISSN 1055-7903, https://doi.org/10.1016/j.ympev.2015.07.004.(https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1055790315002080)CAVALIER-SMITH, T. Higher classification and phylogeny of Euglenozoa. European Journal of Protistology 2016, 56: 250–276.Tree of Life  , ,  Shipunov 2009 Shipunov 2021 ; b) tradičná systematika: červenoočká. In: Encyclopaedia Beliana 3 S. 59, 60ČERVENKA, M. Z našej prírody - rastliny ...Bratislava: Príroda. 1984. S. 15-16TIRJAKOVÁ. Protistológia 2010 , starý systém: S. 77-78, nový systém: na viacerých miestach texturastlina. In: Malá encyklopédia Slovenska 1987. S. 434FRANC, V. Systém a fylogenéza živočíchov - bezchordáty. 2005 rastlina. In: Encyklopédia Zeme 1983, S. 508-509BRTEK, Ľ. Veľká kniha živočíchov. Bratislava: Príroda. 1997, S. 21PARKER, S.P. (ed.), Synopsis and Classification of Living Organisms, vol. 1. NY: McGraw-Hill. 1982. S. 23-53; 129-131; 494-496; 508; 509; 603-637. 

Vnútorná systematika 
Vnútorné členenie červenoočiek sa líši podľa autora. V jednom zo systémov sa červenoočká delia na šesť radov:
 rad Euglenales 
 rad Eutreptiales
 rad Euglenamorphales
 rad Rhabdomonadales
 rad Sphenomonadales
 rad Heteronematales

Charakteristika 
Červenoočká sú jednobunkové prvoky schopné fotosyntézy. Svoj názov dostali podľa červenej škvrny – stigmy, ktorá je citlivá na slnečné svetlo.

Sú to spravidla voľne žijúce vodné bičíkovce väčšinou s dvoma rôzne vyvinutými bičíkmi. Keď je dostatok organických látok v prostredí, červenoočká sa živia osmotrofne alebo fagotrofne. Po vyčerpaní organických látok v prostredí prechádzajú na fotoautotrofný spôsob výživy. Takéto striedania spôsobu prijímania živín označujeme ako mixotrofia. Červenoočká sú dôležité indikátory na určovanie saprobity vody a zvýšenej koncentrácie niektorých látok.

 Stavba tela 
Všetky červenoočká majú eukaryotickú štruktúru bunky. Ich telo tvorí jednobunková stielka, ktorá môže byť monádoidná alebo gleomorfná (kapsálna). Monáda je bunka oválneho alebo vretenovitého tvaru, prípadne nepravidelného. Predný koniec obsahuje fľaškovitý útvar – ampulu a vyrastajú z neho dva, zriedkavo viac bičíkov. Do ampuly vyúsťuje obsah pulzujúcich vakuol, ktoré slúžia na vyrovnávanie tlaku.

Kapsálna stielka je väčšinou guľovitého tvaru bez bičíkov. Kapsálne stielky nemajú možnosť aktívneho pohybu, ale sú obalené hrubou vrstvou slizu a môžu vytvárať slizovité kolónie.

Charakteristická je pre ne červená škvrna – stigma, ktorá je uložená voľne v cytoplazme v blízkosti ampuly. Je zložená z drobných zŕn sfarbených intenzívne do červena karotenoidmi.

Chloroplasty, pokiaľ sú vôbec prítomné, obsahujú chlorofyl a a malé množstvo chlorofylu b, β-karotén, diadinoxanhtín, neoxanthín a ďalšie xanthofyly. Zásobnou látkou je paramylon ((1,3)-beta-polyglukán). Bunka je pokrytá bielkovinovými prúžkami, ktoré tvoria tzv. pelikulu, umožňujúcu premenlivý tvar bunky.

 Rozmnožovanie 
Červenoočká sa rozmnožujú nepohlavne pozdĺžnym delením.

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Oddělení Euglenophyta - krásnoočka 

Zdroje