Sója fazuľová

Sója fazuľová () je druh významnej poľnohospodárskej plodiny rodu sója (Glycine), z čeľade bôbovité (Fabaceae). Pôvodná je vo východnej Ázii.

 Opis 
Sója fazuľová je jednoročná, 30 až 60 (120) cm vysoká bylina. Byľ je priama až popínavá, poprehýbaná, červenkasto vlnato chlpatá.

Dlhostopkaté listy sú nepárno perovito zložené, trojpočetné, morfologicky sa podobajú listom fazule (odtiaľ je aj druhový názov). Lístky sú okrúhlo vajcovité až elipsovité, celistvookrajové, s drobnými prílistkami. Čepieľka vrcholového lístka je vajcovitá až podlhovastá, čepieľka bočných lístkov je asymetricky šikmo vajcovitá, na vrchole končistá, svetlozelená až zelená, plstnato chlpatá, chlpy sú hrdzavo žlté až červenkasté.

Súkvetia tvoria 5 až 8 kveté pazušné strapce. Kvety sú malé, koruna je fialová, dlhá 6 až 7 mm, o málo dlhšia ako kalich, strieška je okrúhla, s tmavou škvrnou, krídla sú uškaté a člnok zrastený len na vrchole. Tyčiniek je deväť so zrastenými nitkami a jedna tyčinka je voľná. Čnelka je holá s guľovitou bliznou. Kalich je rúrkovitý, vlnato chlpatý, dlhý 5 až 7 mm.

Plodmi sú podlhovasté, pieskovohnedé, drsno chlpaté, pukavé struky, dlhé 3 až 5 cm. Obsahujú dve až päť semená, ktoré sú elipsovité až guľaté, slabo sploštené, svetlohnedé, hnedé až čierne, matné, veľké do 10 mm.

 Rozšírenie 
Sója fazuľová je pôvodná od ruského Ďalekého východu po Čínu a mierne oblasti východnej Ázie. Sekundárne sa pestuje v subtropickom pásme na všetkých kontinentoch. Na Slovensku sa pestuje vzácne na poliach iba v najjužnejších oblastiach.

 Ekológia 
Sója fazuľová je teplomilná plodina, náročná na vlahu. Vyžaduje hlboké, štruktúrne, výhrevné pôdy, bohaté na humus a vápnik. Kvitne v júli a auguste.

 Význam a využitie 
Sója fazuľová je významná poľnohospodárska plodina. Jej semená majú vysokú výživnú hodnotu, obsahujú bielkoviny podobné živočíšnym, kyselinu olejovú, kyselinu palmitovú, vitamíny (B, E), lecitín a niektoré soli, bohaté predovšetkým na vápnika fosfor.

Semená sa používajú varené, pražené, rôznym spôsobom upravené ako sójová múka, vločky, tzv. sójové mäso, mlieko, syr, navyše sa z nich získava olej. Využívajú sa aj pri výrobe emulzií ako intravenózne infúzie a pri výrobe mastí. Ojedinele sa pestuje aj ako krmovina. Medzi najväčších producentov patria USA, Brazília a Čína.

 Zoznam poddruhov 
V rámci druhu eviduje databáza semenných rastlín POWO tieto súčasné poddruhy:
Glycine max subsp. formosana (Hosok.) Tateishi & H.Ohashi
Glycine max nothosubsp. gracilis (Skvortsov) H.Ohashi
Glycine max subsp. max
Glycine max subsp. soja (Siebold & Zucc.) H.Ohashi

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Sója
Kategória:Bôbovité
Kategória:Flóra Ázie
Kategória:Strukoviny
Kategória:Olejniny
Kategória:Krmivá
Kategória:Rastliny s fialovými kvetmi