Linka B (pražské metro)

náhľad|Stanica Národní třída
náhľad|Invalidovna
Linka  je linka pražského metra vedená v smere juhozápad-severovýchod. Na mapách je označovaná žltou farbou. Linka  je zároveň najdlhšou trasou pražského metra, s celkovou dĺžkou 25,7 kilometra a 24 stanicami. Vlak prejde celú trasu za 41 minút.

 Dejiny 
Výstavba na trase  sa začala v roku 1979. Prvý úsek bol otvorený v roku 1985 a na jeho trase v dĺžke 4,9 kilometra sa nachádzalo sedem staníc od Smíchovského nádraží po Florenc, kde vznikol prestupný bod s linkou . Vzhľadom na geologické podložie bol veľmi náročný na výstavbu (najmä v okolí Můstku a na úseku medzi stanicami Anděl a Karlovo náměstí, ktorý prechádza popod Vltavu).

Ďalší úsek otvorili v roku 1988 a nachádzajú sa na ňom tri stanice: Radlická, Švermova a Dukelská. Prvé dve stanice sa však využívajú veľmi málo. Je to z toho dôvodu, že v ich blízkosti bola plánovaná výstavba nového sídliska, ktoré sa ale po páde komunistického režimu nikdy nepostavilo.

V 90. rokoch 20. storočia boli dostavané tri úseky: v roku 1990 to bol úsek Florenc – Českomoravská, v roku 1994 úsek Nové Butovice – Zličín a zatiaľ posledný úsek otvorili v roku 1998 medzi stanicami Českomoravská a Černý Most. Tento úsek obsahuje päť staníc, v roku 1998 však zostali nedostavané stanice Hloubětín a Kolbenova, ktoré boli otvorené až v rokoch 1999, respektíve 2001. Ich neskoršie otvorenie však ušetrilo vyše 2 miliardy Kč.

 Budúci rozvoj 
V súčasnosti sa o ďalšom predlžovaní trasy neuvažuje. S výstavbou linky , by mohol vzniknúť ďalší prestupný bod v stanici Vysočanská.

 Architektúra staníc 
 Interiéry 
Architektonické stvárnenie interiérov staníc linky  nie je také nákladné ako na linke  alebo . Hlavným zľučujúcim prvkom na linke  sú originálne závesné svetelné konštrukcie. Ďalej to bol aj spôsob osvetlenia priestoru: dolu svietilo biele žiarivkové svetlo a klenby staníc osvetľovali sodíkové výbojky vydávajúce oranžové teplé svetlo. 

Na rozdiel od eloxovaného hliníku na linke  a mramoru na linke , je linka  obložená farebným bezpečnostným sklom typu Connex. Každá zo staníc mala obložené nosné stĺpy sklom v inej farbe. Výnimky tvoria stanice Karlovo náměstí (obklad zo sklenených tvárnic), prestupné stanice Můstek a Florenc (keramický obklad), Smíchovské nádraží (nosné stĺpy sú obložené lešteným hliníkom). Výnimkou je aj stanica Anděl (do roku 1990 Moskevská), ktorá architektonicky imituje moskovské metro a je obložená červeným mramorom.

 Premávajúce súpravy a depo 
Na linke  premávajú 81-71M zo Škodových závodů v Plzni. 

Depo je vybavené skúšobnou traťou napojenou na vlečku firmy Siemens (predtým ČKD Tatra), ktorá je zodpovedná za výrobu nových súprav pražského metra.

 Stanice 
 Stanica Prestup Otvorená v roku Pôvodný názov  Zličín  1994  Stodůlky  1994  Luka  1994  Lužiny  1994  Hůrka  1994 Slovenského povstání Nové Butovice  1988 Dukelská Jinonice  1988 Švermova Radlická  1988  Smíchovské nádraží 20px|link=Esko Praha 1985  Anděl  1985 Moskevská Karlovo náměstí  1985  Národní třída  1985  Můstek  1985  Náměstí Republiky 20px|link=Esko Praha 1985  Florenc  1985 Sokolovská Křižíkova  1990 Karlín Invalidovna  1990 Hakenova Palmovka  1990  Českomoravská  1990 Zápotockého Vysočanská 20px|link=Esko Praha 1998  Kolbenova  2001 ČKD Hloubětín  1999  Rajská zahrada  1998  Černý Most  1998 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Metroweb.cz; stránky trasy B 

Kategória:Pražské metro