Trstina cukrová

náhľad|Cukrová trstina
Trstina cukroválipnicovité. In: Malá encyklopédia biológie. 1975. S. 270trstina. In: Krátky slovník slovenského jazyka 2003 (iné názvy: cukrová trstina, zriedkavo cukrovník lekársky; staršie: trsť cukrovátrsť. In: Slovník slovenského jazyka (Peciar), cukrová trsť, cukrovník; zastarano: cukrovník obecný; skrátene alebo zastarano trstinaSTUCHLÍK, V. et al. Trstinová melasa a jej upotrebenie na výrobu pekárskeho droždia. In: Chem. zvesti , 1951, 5, č. 3-4, S. 145-157trstina. In: Historický slovník slovenského jazyka; lat. Saccharum officinarum) je viacročná bylina s listami dlhšími ako 2 m, pestovaná predovšetkým pre vysoký obsah cukru. 

Plné steblá, vysoké 2 – 4 m, dosahujú priemeru 20 – 80 mm. Dreň je bohatá na sacharózu, fruktózu a glukózu, ďalej obsahuje tuk, organické kyseliny, pektín, škrob a iné zložky. Rastlina je pôvodná v Novej Guiney. Jej pestovanie bolo najprv zaznamenané v Indii a odtiaľ sa šírilo všetkými smermi. Je to najvýznamnejšia kultúrna tráva; pestuje sa v teplých oblastiach celého sveta, napr. na Kube, Jáve, v juhovýchodnej Ázii, v Egypte a na južnom pobreží Španielska. 

Z rozdrvených stebiel sa lisuje šťava, z ktorej sa získava surový cukor hnedej farby a rafináciou sa vyrába čistá sacharóza (trstinový cukor). Z odpadného sirupu (melasy) sa kvasením a destiláciou vyrába rum. Zo zvyškov stebiel sa vyrába papier, lepenka a izolačný materiál. Odpad slúži ako palivo.

 Produkcia 

Najväčšími producentmi cukrovej trstiny na svete sú Brazília, India a Čína.

Top producenti cukrovej trstiny 2012 Krajina  Produkcia (mil. ton) 721,1   347,9  124,0  96,5    58,4  50,9    38,0  Svet spolu  1 833,1Zdroj: FAO

 Referencie 

 Iné projekty 


Kategória:Lipnicovité
Kategória:Cukor
Kategória:Biomasa