Nehnuteľnosť

Nehnuteľnosť alebo nehnuteľná vec (iné názvy pozri nižšie) je (podľa slovenského Občianskeho zákonníka) pozemok a stavba spojená so zemou pevným základom. Je to opak hnuteľnej veci.

 Názvy 
Súčasné právne názvy sú nehnuteľnosť alebo nehnuteľná vec§ 119 zák. č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonníkLUBY, Š. et al. Československé občianske právo. Bratislava: Obzor, 1974. S. 60, 73. Názvy mimo súčasného práva sú aj realitarealita. In: Krátky slovník slovenského jazyka 2020. S. 606realita. In: Slovník cudzích slov (akademický), (jednotlivý) nehnuteľný majetokrealita. In: Slovník slovenského jazyka (Peciar) alebo zriedkavo imobíliaRAKUŠAN, K. Zo sveta čísel - pracovná kniha pre meštianske školy. Praha: Štátne nakladateľstvo, 1935, S. 134 (obyčajne v množnom čísle, t. j. imobílieimobílie. In: Slovník cudzích slov (akademický), resp. staršie: imobíliáBARTEK, H. Slovník cudzích slov a výrazov v slovenčine. Praha: Česko-slovenská grafická Únia, 1939. S. 282). Nesprávne (bohemizmus) alebo staršie sa nehnuteľnosť označuje názvom nemovitosťnemovitý, nemovitosť. In: Krátky slovník slovenského jazykanemovitý, nemovitosť. In: Slovník slovenského jazyka (Peciar)POVAŽAJ, M. Nemovitosť je nehnuteľnosť. In: Kultúra slova č. 5 1995. S. 309, 310, nemovitá vecPONIČAN, P. Príručka administratívneho práva platného na území Slovenska so zvláštnym zreteľom na župnú reformu. Bratislava: Nákladom vlastným, 1925, S. 200 či nemovitý majetokIVANOVÁ-ŠALINGOVÁ, M. et al. Slovník cudzích slov A-Z. Bratislava: Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1979. S. 197. Zastarano sa používali názvy nepohnuteľnosťPoznámky na Pravidlá slovenského pravopisu s pravopisným slovníkom, 1940. S. 274, nepohnutá vecNa margo našej právnickej terminológie. In: Slovenská reč č. 1 1932-1933. S. 89, nepohnuteľný majetoknepohnuteľný. In: Slovník slovenského jazyka (Peciar) či nehnutiteľný majetoknehnuteľný. In: Historický slovník slovenského jazyka.

 Rozvoj nehnuteľností  
Stavajúci developeri nakupujú pozemky, financujú transakcie s nehnuteľnosťami, stavajú alebo zadávajú výstavbu dodávateľom, vyvíjajú projekty v rámci spoločných podnikov a vytvárajú, prezentujú, kontrolujú a organizujú proces výstavby od začiatku až do konca. Developeri zvyčajne nesú najväčšie riziko pri vytváraní alebo rekonštrukcii nehnuteľností a získavajú najväčší úžitok. Zvyčajne developeri získajú pozemok, určia marketingovú stratégiu objektu, vypracujú program a návrh výstavby, získajú potrebné verejné schválenia a financovanie, postavia objekty, prenajímajú ich, spravujú a nakoniec predávajú.

Vytvorenie tímu odborníkov na riešenie ekologických, ekonomických, súkromných, fyzických a politických otázok, ktoré sú typické pre zložitý developerský projekt, je kľúčové. Úspech developera závisí od jeho schopnosti efektívne a včas koordinovať a viesť realizáciu radu vzájomne prepojených aktivít. Umelá inteligencia môže byť mimoriadne užitočná v oblasti nehnuteľností, najmä keď ide o úsporu času a získavanie cenných informácií.  

Proces výstavby si vyžaduje účasť mnohých odborníkov: architektov, krajinárskych architektov, stavebných inžinierov a plánovačov územia na vypracovanie projektu; marketérov na určenie dopytu a ekonomickej efektívnosti projektu; právnikov na prácu so zmluvami a získavanie povolení od štátnych orgánov; ekológov a špecialistov na pôdu na analýzu fyzických obmedzení pozemku a jeho vplyvu na životné prostredie; geodetov a spoločností zaoberajúcich sa právnym zápisom na poskytnutie právnych popisov nehnuteľnosti; a veriteľov na poskytnutie financovania. Generálny dodávateľ projektu zamestnáva subdodávateľov na realizáciu architektonických plánov.

Po dokončení rozdelenia pozemku developeri zvyčajne predávajú pozemky inému developerovi alebo koncovému užívateľovi, napríklad na výstavbu skladu alebo obchodného centra. V každom prípade použitie nástrojov priestorovej analýzy znižuje riziká spojené s týmito developermi modelovaním demografických trendov a demografického zloženia zákazníkov, ktorých by developer alebo maloobchodník chcel mať v blízkosti svojho nového projektu.

 Charakteristika 
Podľa § 120 Občianskeho zákonníka nie je stavba, vodný tok ani podzemná voda súčasťou pozemku, a teda ani nehnuteľnosti. V slovenskom práve neplatí zásada superficies solo cedit.

 Referencie 

Pozri aj
 hnuteľná vec

Kategória:Vecné právo
Kategória:Bývanie