Východné Tatry

Východné Tatry () sú geomorfologický podcelok Tatier na Slovensku a v Poľsku. 

Pozostávajú z Vysokých Tatier a Belianskych Tatier, od Západných Tatier sú oddelené Kôprovou dolinou a Ľaliovým sedlom. Zaberajú východnú časť geomorfologického celku – Tatier. Rozloha pohoria je 405 km², z toho 324 km² sa nachádza na Slovensku a 81 km² v Poľsku.

 Geomorfológia 
Východné Tatry patria do geomorfologického celku Tatry, Fatransko-tatranskej oblasti, subprovincie Vnútorné Západné Karpaty, provincie Západné Karpaty, podsystému Karpaty a Alpsko-himalájskej sústavy. Na území Slovenska nadväzujú na západe na podcelok Západné Tatry, na juhu hraničia s Tatranským podhorím a Popradskou kotlinou (Podtatranská kotlina), na východe s Repiskom (Spišská Magura) a na severe so Ždiarskou brázdou (Podtatranská brázda).

 Členenie 
Východné Tatry sa členia na 2 geomorfologické časti:
 Vysoké Tatry (západ)
 Belianske Tatry (severovýchod)

Uvedené delenie nie je presné, lebo neberie do úvahy poľskú časť Západných Tatier.

Hranica oddeľujúca Západné a Východné Tatry prebieha dnom Kôprovej doliny, odtiaľ cez Kobyliu dolinu a sedlo Závory () do Tichej doliny a Ľaliového sedla. Západná časť (Vysoké Tatry) má typicky veľhornatinový reliéf so skalnými stenami, vežami, štítmi a plesami, východná časť je charakteristická prevažne hôľnatým reliéfom. 

 Hlavný hrebeň 
 Vysoké Tatry 

Hlavný hrebeň pohoria má dĺžku 26 km, jeho stredná nadmorská výška dosahuje 2 279 metrov. Prechádza po línii Ľaliové sedlo – Svinica SZ – Hladké sedlo – Hrubý štít – Veľký Mengusovský štít – Rysy – sedlo Váha – Vysoká – Gánok – Rumanov štít – Popradský Ľadový štít – Batizovský štít – Zadný Gerlach – Lavínový štít – Litvorový štít – Poľský hrebeň – Východná Vysoká – Divá veža – Svišťový štít – Javorový štít – Široká veža – Sedielko – Ľadový štít – Kolový štít – Jahňací štít – Kopské sedlo.

 Belianske Tatry 

Hrebeň Belianskych Tatier má dĺžku 14 km a prevýšenie 2 250 metrov. Dnes sú Belianske Tatry rezerváciou a jediné turisticky prístupné miesto v ich hrebeni je Široké sedlo. Hrebeň vedie v trase Tatranská Javorina - Rogová - Kôň - Muráň - Nový - Havran - Ždiarska vidla - Široké sedlo - Hlúpy (uzlový vrch – cez Kopské sedlo nadväzuje na hrebeň Vysokých Tatier) - Zadné Jatky - Prostredné Jatky - Predné Jatky - Košiare - Holica - Bujačí vrch - Faixovo sedlo - Kobylí vrch - Tatranská Kotlina.

 Vrchy a sedlá 
Najvyššie vrchy Východných Tatier ležia všetky vo Vysokých Tatrách:
 Gerlachovský štít () – najvyšší vrchol Tatier a celých Karpát
 Gerlachovská veža ()
 Lomnický štít ()
 Ľadový štít ()
 Pyšný štít ()
 Zadný Gerlach ()
 Lavínový štít ()
 Malý Ľadový štít ()
 Kotlový štít ()
 Lavínová veža ()

Jednotlivé masívy oddeľujú viaceré sedlá, z nich najznámejšie sú:
 Bystré (2 314)
 Kopské (1 750)
 Ľaliové (1 952)
 Lomnické (2 190)
 pod Svišťovkou (2 023)
 Predné Kopské (1 780)
 Priečne (2 353)
 Sedielko (2376)
 Široké (1 826)
 Váha (2 340)

 Doliny 
Doliny prebiehajú od hlavného hrebeňa prevažne severojužným smerom, v Belianskych Tatrách je to západovýchodný smer. Najdlhšou dolinou Tatier je Bielovodská dolina, ktorá je jedinou dolinou pohoria alpského rázu. Vo Vysokých Tatrách je 135, v Belianskych 24 dolín, kotlín a žľabov.Bohuš, Ivan: Od A po Z o názvoch Vysokých Tatier, vydali Štátne lesy TANAPu, Tatranská Lomnica, 1996, ISBN 80-967522-7-8

 Vybrané doliny vo Východných Tatrách 
 Batizovská dolina
 Bielovodská dolina
 Kôprová dolina
 Malá studená dolina
 Mengusovská dolina
 Predné Meďodoly 
 Skalnatá dolina
 Tichá dolina
 Veľká studená dolina 
 Zadné Meďodoly

 Vodstvo 
Východné Tatry sú súčasťou povodia Váhu a Popradu, niekoľko menších tokov zo severnej strany hrebeňa odvádza vodu prostredníctvom riečky Bialky priamo do Dunajca. Západnú časť Vysokých Tatier odvodňuje Váh prostredníctvom svojich prítokov, centrálnu a východnú časť prítoky Popradu a severné svahy riečky Javorinka a Biela voda, rovnako ako všetky toky na poľskej strane, ústiace do Dunajca.

 Plesá 

Tatranské plesá sú ľadovcového pôvodu a takmer všetky (z celkových cca 200) sa nachádzajú v dolinách Vysokých Tatier. Najznámejšie sú:
 Veľké Hincovo pleso (, , ) 
 Nižné Temnosmrečinské pleso 
 Vyšné Temnosmrečinské pleso
 Štrbské pleso 
 Popradské pleso 
 Zelené pleso 
 Skalnaté pleso

 Ochrana prírody 

Celý geomorfologický podcelok je súčasťou TANAP-u. Vo Východných Tatrách sa nachádza alebo sem zasahuje viacero národných prírodných rezervácií (NPR) (Belianske Tatry sú chránené celoplošne), prírodných rezervácií (PR) a národných prírodných pamiatok (NPP). 

 Turistika 
Vysoké Tatry predstavujú najatraktívnejšiu turistickú destináciu tak na slovenskej, ako aj poľskej strane. Od konca 19. storočia boli vybudované viaceré strediská cestovného ruchu, situované na Ceste Slobody a trase Tatranskej elektrickej železnice. Na južnom úpätí Vysokých Tatier sú osady mesta Vysoké Tatry, z ktorých najvýznamnejšie sú Starý Smokovec a Tatranská Lomnica, osada Vyšné Hágy a Tatranská Polianka sú známe liečebnými zariadeniami. Vo východnej časti sa na centrum cestovného ruchu vyprofiloval Ždiar. 

Na území Východných Tatier je množstvo turistických chodníkov, zmieniť treba najmä Tatranskú magistrálu.

 Referencie 

 Iné projekty 

 Zdroje 
 Turistická mapa
 V článku sú použité informácie z článku Tatry

Kategória:Tatry
Kategória:Geomorfologické podcelky na Slovensku