Vuk Stefanović Karadžić

Vuk Stefanović Karadžić (* 7. november 1787, Tršić, Smederevský sandžak – † 7. február 1864, Viedeň, Rakúske cisárstvo) bol významný srbský vzdelanec, lingvista, jazykovedec, historik, prvý srbský literárny kritik a zberateľ ústnej ľudovej tvorby. Je tiež reformátorom srbského jazyka.

Životopis 
Narodil sa v dedine Tršić pri Loznici. Meno Vuk, vlk po srbsky, získal po tom, čo všetci jeho súrodenci zomreli na tuberkulózu. Čítať a písať sa naučil od svojho príbuzného Jeftu Savića. Ďalšie vzdelanie získal v Loznici a v kláštore Tronoša, neskôr pokračoval vo vzdelávaní ako samouk. Zúčastnil sa na  srbských povstaniach proti Turkom a napísal o nich viacero správ. V roku 1813 po porážke prvého z povstaní odišiel do Viedne, kde napísal svoje najdôležitejšie práce. Za svoju prácu dostával málo peňazí a žil v chudobe. Zomrel v roku 1864 vo Viedni.

Dielo
Reforma srbského písma
Reformoval srbský jazyk a štandardizoval srbskú abecedu. Zaviedol zásadu Piši kao što govoriš i čitaj kao što je napisano. (Píš, ako hovoríš, a čítaj, ako je napísané).

Zo staroslovanskej abecedy Karadžić použil nasledujúcich 24 písmen:

 -{А а}-  -{Б б}-  -{В в}-  -{Г г}-  -{Д д}-  -{Е е}-  -{Ж ж}-  -{З з}- -{И и}-  -{К к}-  -{Л л}-  -{М м}-  -{Н н}-  -{О о}-  -{П п}-  -{Р р}- -{С с}-  -{Т т}-  -{У у}-  -{Ф ф}-  -{Х х}-  -{Ц ц}-  -{Ч ч}-  -{Ш ш}-

K ním pridal: -{Ј ј}-, -{Љ љ}-, -{Њ њ}-, -{Ћ ћ}-, -{Ђ ђ}- a -{Џ џ}-

A vyhodil:
 Ѥ ѥ (је)  Ѣ, ѣ (јат)  І ї (и)  Ы ы (и)  Ѵ ѵ (и)  Ѹ ѹ (у)  Ѡ ѡ (о)  Ѧ ѧ (ен)  Я я (ја) Ю ю (ју)  Ѿ ѿ (от)  Ѭ ѭ (јус)  Ѳ ѳ (т)  Ѕ ѕ (дз)  Щ щ (шч)  Ѯ ѯ (кс)  Ѱ ѱ (пс)  Ъ ъ (tvrdý polohlas)  Ь ь (mäkký polohlas)

Ľudové spevy
Vuk Stefanović Karadžić má veľkú zásluhu na tom, že sa nám zachovali srbské epické spevy. Podobne ako Dobšinský u nás alebo Afanasjev v Rusku, Karadžić ich zozbieral a vydal niekoľko zväzkov srbskej ľudovej prózy a ľudových básní, ktoré vyvolali v Európe veľký ohlas. Oboznamoval sa s nimi Jacob Grimm, prekladali ich najväčší súdobí básnici: Goethe, Puškin, Mickiewicz a písali o nich mnohí iní európski učenci, okrem iných aj Ľudovít Štúr. Keď zbieral tieto srbské junácke spevy, boli ešte živé a stále vznikali nové ako reakcia na aktuálne dianie v krajine. Pochádzajú nielen zo Srbska, ale aj z Bosny a Hercegoviny, Dalmácie a Čiernej Hory.

Hlavné diela
 Početni udžbenik srpskog jezika (1814)
 Rječnik srpskog jezika (1818, 1852)
 Novi zavjet (preklad do srbčiny; 1847)
 Srpske narodne priče (1821, 1853, 1870)
 Srpsko epsko pjesništvo (1845)
 a iné

 Iné projekty 

 Zdroje 




 Externé odkazy 
Informácie o jeho hrobe (vo Viedni) 

Kategória:Srbskí spisovatelia
Kategória:Srbčina
Kategória:Osobnosti na juhoslovanských bankovkách