František Lydie Gahura

František Lydie Gahura  (* 10. október 1891, Zlín – † 15. september 1958, Brno) bol český architekt. Patrí medzi najvýznamnejších českých architektov, sochárov a medzi osobnosti slovenskej modernej architektúry v medzivojnovom období tvoriacich v duchu funkcionalizmu.

 Štúdium 
 19021910 vyštudoval meštiansku školu a v Uherskom Hradišti sa vyučil štukatérskemu remeslu
 19101914 študoval na Umělecko-priemyslovej škole v Prahe modelovanie u J. Drahoňovského
 19141917 štúdium architektúry u J. Plečnika 
 19191923 pokračoval v štúdiu architektúry na Akadémii výtvarných umení u J. Kotěry

 Život 
Hneď po ukončení štúdií bol Gahura zamestnaný na stavebnom oddelení firmy Baťa, kde pracoval do roku 1946. Do histórie vstúpil najprv ako sochár. K jeho raným dielam patrí socha J. A. Komenského a v roku 1920 sochy F. Bartoše a B. Němcovej. Až s určitým oneskorením sa začal uplatňovať ako architekt a urbanista. Na jeho schopnosti upozornil Tomáša Baťu, práve jeho profesor J. Kotěra, keď projektoval záhradnú obytnú štvrť pre zamestnancov továrni. V Gahurovej tvorbe sa spájal cit umelca s racionalizmom architekta-inžiniera, pripraveného plniť výtvarné idey v architektonickej praxi, ale aj teoreticky domýšľať a to vo všeobecnejšej rovine a riešiť aktuálne estetické problémy.

Keď v roku 1923 profesor Kotěra zomrel, zadal Baťa Gahurovi projekt dokončiť. Tak vznikol prvý čiastočný zastavovací plán zlínskej obytnej štvrti Letná a Tomáš Baťa v ňom našiel ideálneho partnera pre svoje zámery. Gahura postupne nakreslil zastavovacie plány ďalších zlínskych záhradných štvrtí. Vrcholom jeho urbanistickej tvorby bol Regulačný plán Veľkého Zlína z roku 1934, ktorý si udržal kontinuitu až do dnešných dní. Zaoberal sa celým Zlínskym regiónom. Bol autorom taktiež celej rady účelových stavieb.

V technickom rozvoji stavebníctva hľadal nový estetický výraz architektúry. Zaviedol zlínsky monolitický železobetónový skelet 6,15 x 6,15 so stĺpikmi kruhového prierezu a s výplňou z režných tehál, ktorý sa stal typizovanou konštrukčnou formou Zlína. V tridsiatich rokoch bol vymenovaný mestským architektom mesta Zlín, kde uskutočnil radu urbanistických projektov ako napr. projekt mestského centra (1937 – 1941). Jeho teoretická práca bola zavŕšená knihou Estetika architektúry (1943). Príkladom Gahurovho architektonického poňatia je budova dnešného Domu umenia (1932). V roku 1946 (po nútenom odchode zo Zlína) odišiel do Brna, kde pracoval ako zemský projektant a na sklonku života pracoval vo  Výzkumnom ústave architektúry ako vedecký pracovník. V priebehu života získal veľa domácich a medzinárodných ocenení. F. L. Gahura spolu s V. Karfíkom boli zakladatelia zlínskej urbanistickej a architektonickej tradície.

 Diela  
náhľad|Radnica, ZlínRadnica, Zlín, 192023
Obytné štvrte zamestnancov závodu Baťa, Zlín, 1923
Extrahárňa a sklad triesiel pre Baťovu továreň, Zlín, 1924
Situačný plán Baťových závodov, Zlín, 1925
niektoré továrenské budovy závodů Baťa, Zlín
školy vo Vracově (1923), Čejči (1924), Loučce u Lipníka n. Bečvou (1926)
Kostol, Miškovice, 1926
Rodinné domy vo štvrtiach Letná a Zálešná, Zlín, 19261929
Kaplnka, Kudlov u Zlína, 1927
náhľad|Pamätník Tomáša Baťu, ZlínNávrh domu služieb firmy Baťa, Brno, 1927
Baťova nemocnica, Zlín, 19271936 (spoluautor)
Prospekt internátu, Zlín, 19271937
Zlínská nemocnica, 192730
Obchodný dom Baťa, Zlín, 192932
Masarykove školy vo Zlíně, 1928, budova odstránená v r. 1989
Vila Dr. Sázela, Piaristická 15, Trenčín, Slovensko, 19291930
Regulačný plán Otrokovice-Baťov, 1930
Kino pre 2500 diváků, Zlín, 193132
Budova Čs. Červeného kríža, Nitra, Slovensko, 1931
Busta a náhrobok Tomáša Baťu na lesním hřbitově ve Zlíně, 1932
Pamätník Tomáša Baťu, Zlín, 1933
Domovy mládeže a učňovské školy, Zlín, 19331938
územný plán Velkého Zlína, 1930 – 1934 a regionální plány zlínského okresu
Návrhy riešenia námestia Práce, Zlín, 19351939
Študijné ústavy (I. a II.), Zlín,19361937
Štúdia ideálneho priemyselného mesta, 1936 – 1938 
zastavovacie plány tovární a obytných kolónií Baťa, Chełmek (Poľsko), Ottmuth (Nemecko) a Vukovar (Juhoslávia)
Návrh závodného ústavu národného zdravia, Zlín, 1940
Návrh Divadla pracujúcich, Zlín, 1940
Pomník J. A. Komenského, Zlín
Základní škola, Bánov u Uherského Brodu, 19461951

 Publikácie  
 Estetika architektúry, 1943
 odborné články v časopisoch Stavba, Stavitel, Volné směry...

 Ocenenia  
 GrandPrix
 Diplom d´Or
 Diplom Honoré (Paríž)
 1957 Řád práce za celoživotné dielo

 Použitá literatúra 

 Novák P.: Zlínská architektura 1900 – 1950, vyd.: agentúra ČAS 1993 
 Ševeček L.: Naše pravda, 1986
 Staša E.: Kronika architektúry, 1984
 Setnička, J.: Urbanismus – architektura závodů Baťa a.s. ve Zlíně, vyd. čas. Stavitel
 http://www.archiweb.cz

Kategória:Českí architekti
Kategória:Osobnosti zo Zlína
Kategória:Absolventi Akadémie výtvarných umení v Prahe