Themis

Themis (2. pád Themidy) alebo Themida alebo Temis (gr. Θέμις - Themis) je grécka bohyňa nebeského alebo prirodzeného poriadku. Podľa Hesioda bola dcérou boha neba Urana a bohyne Zeme Gaie.

 Dcéry 
Niekedy sa považuje za druhú Diovu manželku, pretože s ním mala deväť dcér:
 tri (skoršie) Hóry - bohyne ročných období
 Thallo (Jar)
 Auxo (Leto)
 Karpo (Jeseň)
 tri (neskoršie) Hóry - bohyne usporiadaného života
 Eunomia (právo a zákony) 
 Eirene (mier a prosperita)
 Dika (morálna, ľudská spravodlivosť a súd)
 tri Moiry alebo sudičky - bohyne osudu
 Klótho (Priadka) - spriadačka nite života a osudu
 Lachesis (Losujúca) - meračka nite pomocou meradla 
 Atropos (Neodvratná) - strihačka nite pomocou hrôzostrašných nožníc

 Themis a Dika 
S Dikou , bohyňou spravodlivosti, stávali pri Diovi, keď vykonával sudcovskú funkciu. Museli byť obe prítomné, lebo zákonný poriadok a spravodlivosť sú síce dve odlišné veci, ale pri správnom rozsudku by mali byť v súlade.

U Rimanov Themis a Dika splynuli do jedinej bohyne práva a spravodlivosti, Iustitie.

Podľa niektorých autorov mala ešte dvoch synov s Titanom Íapetom - Prometea a Epimetea. Iní za ich matku pokladajú Okeanovnu Klymenu.

 Mytológia 
alt=Obraz Themis s váhami a mečom, Marcello Bacciarelli|náhľad|Obraz Themis s váhami a mečom, Marcello Bacciarelli, Národné múzeum, Varšava
Themis postavila veštiareň v Delfách a sama bola veštkyňou.Orfický hymnus 79 Podľa inej legendy Themis dostala veštiareň v Delfách od Gaie a neskôr ju dala Foibé, ktorá ju darovala svojmu vnukovi Apolónovi k narodeninám.Aoschylos, Eumenides 1–8; Podľa Efóra Themis pomohla Apolónovi nájsť veštiareň s úmyslom pomôcť ľudstvu.Strabón, Geography, BOOK IX., CHAPTER III., section 11 Niektoré príklady jej videní:

 V  príbehu o Dryopé v Ovidiových Metamorfózach Themis varuje bohov pred blížiacou sa občianskou vojnou v Tébach.P. Ovidius Naso, Metamorphoses, 9-324.
 V inom príbehu varuje Dia a Poseidóna, aby si nebrali Thetis, lebo jej syn bude mocnejší ako jeho otec.Apollodorus, Library, 3-13-5. 
 Podľa Ovídia to bola skôr Themis než Zeus, kto povedal Deukaliónovi, aby si po potope hodil cez plece kosti „svojej matky" a vytvoril tak nový ľudský rod.Ovidius, Metamorphoses 1.313–381
 Podľa toho istého autora Themis prorokovala, že Diov syn ukradne zlaté jablká z Atlasovho sadu.Ovidius, Metamorphoses 4.639

V Homérovej Iliade ju Zeus poveril úlohou zvolať bohov na radu na Olympe.Homér, Iliada, 20-1.

Themis bola prítomná na ostrove Dilos, kde bola svedkom narodenia Apolóna, a kŕmila ho nektárom a ambróziou.Homeric Hymn to Apollo (3), 96 Vo svojom diele De Astronomica Hyginus uvádza Themis okrem Amalthei ako pestúnku a ošetrovateľku mladého Dia. V jednom Pindarovom fragmente Themis priniesli Moiry (v tejto verzii nie jej dcéry) z prameňov Okeánu na Olymp, kde sa stala prvou Diovou manželkou (a nie druhou) a ním matkou Hór.Pindaros, fr. 30 Race, s. 236, 237

Podľa stratenej knihy Cyper Stasína Cyperského Themis a Zeus spoločne zosnovali začiatok trójskej vojny.Podľa Quinta zo Smyrny, keď sa bohovia vzopreli Diovým príkazom a začali medzi sebou bojovať po stvorení trójskeho koňa, Themis ich zastavila tým, že ich varovala pred Diovým hnevom.Quintus Smyrnaeus, Posthomerica 12.202–215 (S. 590–3)

V orfických „Rapsodických teogóniách" alebo Rapsódiách (1. storočie pred Kr. / n. l.)[41] Nyx (Noc) prorokovala, že Themis zostane pannou, kým Rheia neporodí Kronovi dieťa.Meisner, Dwayne A. (2018). Orphic Tradition and the Birth of the Gods. Oxford University Press. S. 1, 5. ISBN 978-0-19-066352-0.

Themis zohrala úlohu aj pri dospievaní Erosa, mladého boha lásky. Podľa Porfýria sa jeho matka Afrodita obávala, že jej syn Eros zostane navždy dieťaťom, a priviedla ho k Themis. Themis jej povedala, aby dala Erosovi brata, pretože pre svoju samotu nerástol. Afrodita potom porodila iného boha lásky, Antérosa (čo znamená „protimilovník"), a Eros rástol vždy, keď bol v jeho blízkosti. Ale vždy, keď bol Antéros preč, Eros sa zmenšil do svojej predchádzajúcej, malej podoby.Dwight, M. A. (Mary Ann) (1849). Grecian and Roman mythology

Keď sa štyria krétski muži (Aegolius, Celeus, Cerberus a Laius) vlámali do posvätnej jaskyne na Kréte, kde Rheia porodila Dia, aby ukradli časť medu, ktorý tam vyprodukovali posvätné včely, Themis a jej dcéry sudičky presvedčili Dia, aby ich v posvätnej jaskyni nezabil, pretože považovali za bezbožné, aby niekto v jaskyni zomrel, a tak namiesto toho všetkých štyroch premenil na rôzne vtáky.Antoninus Liberalis, Collection of Transformations 19

 Rodostrom 

 Referencie 

 Literatúra 

 ZAMAROVSKÝ, Vojtech. Bohovia a hrdinovia antických bájí. 5. doplnené vydanie. Bratislava: Perfekt, 2015. ISBN 978-80-8046-717-3.

 Zdroj 

Kategória:Grécke bohyne
Kategória:Právo
Kategória:Titani