Rif (more)

Rif (angl. reef) je útes (alebo v širšom zmysle akákoľvek vyvýšenina, plytčina), ktorý siaha tesne pod hladinu mora a prípadne miestami aj nad jeho hladinu. Obvykle ide o aktívne rastúce šošovkovité teleso tvorené koloniálnymi organizmami (koraly, machovky, lastúrniky, červy), ktoré sú schopné odolávať vlneniu. Z ekologického hľadiska najčastejšie ide o plytkovodný ekosystém, výrazne ovplyvňovaný podmienkami okolitého prostredia. Zvyčajne je to tzv. koralový útes (koralový rif). Sedimentácia na rífe býva niekoľkonásobne rýchlejšia ako v panvovom prostredíMichalík, J., Reháková, D. Soták, J., Kováč, M., Baráth, I., 1999, Geológia stratigrafických sekvencií. Základy sekvenčnej stratigrafie. Veda, Bratislava, 234 s. a dosahuje až  za rok.

 Delenie 
Na základe zloženia sú rozoznávané:
 skeletálne rífy – obsahujú kostry tvorcov – budovateľov rífov, ktoré sú odolné vlnám. Ich vzájomná previazanosť je schopná odolať predovšetkým mechanickému tlaku prostredia. Príkladom je austrálsky bariérový ríf.
 rífové elevácie – vznikajú zachytávaním a viazaním sedimentu rôznymi organizmami – riasy, cyanobaktérie, rôzne mnohobunkovce a živočíchy, ktoré boli presunuté na miesto po odumretí.

Na základe tvaru možno vymedziť:
 fringing ríf – pobrežný lemový koralový útes
 faro ríf – malý koralový útes
 patch ríf – koralový trs
 barierové
 atolové – tvoriace vrcholy atolov
 tabulové

V minulosti sa formy rífových telies delili na biostrómy (plošné formy) a biohermy (elevačné formy).

Karbonátové rífy vznikajú iba vo vhodných teplotných podmienkach, salinite a hĺbkach, takže sú vhodným paleoekologickým kritériom. Fosílne rífy sú značne porózne a sú preto významným akumulačným priestorom uhľovodíkov.

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Pobrežné a morské povrchové útvary