Elon Musk

Elon Reeve Musk (* 28. jún 1971, Pretória, Južná Afrika) je obchodník a podnikateľ známy vďaka vedeniu spoločností Tesla, SpaceX, X (predtým Twitter) a xAI. Musk je od roku 2021 najbohatším človekom na svete, pričom vo februári 2026 časopis Forbes odhadoval jeho majetok na 852 miliárd dolárov. 

Musk sa narodil v bohatej rodine v Pretórii v Južnej Afrike a v roku 1989 emigroval do Kanady. Má kanadské občianstvo, pretože jeho matka sa tam narodila. V roku 1997 získal bakalársky titul na University of Pennsylvania a následne sa presťahoval do Kalifornie v Spojených štátoch, aby sa venoval podnikaniu. V roku 1995 sa podieľal na založení softvérovej spoločnosti Zip2. Po jej predaji v roku 1999 sa stal spoluzakladateľom X.com, online platobnej spoločnosti, z ktorej neskôr vznikol PayPal a ktorú v roku 2002 kúpila firma eBay. V tom istom roku sa Musk stal aj občanom USA.

V roku 2002 Musk založil SpaceX zaoberajúcu sa kozmickými technológiami a stal sa jej generálnym riaditeľom a vedúcim inžinierom. Spoločnosť je odvtedy lídrom inovácií v oblasti opakovane použiteľných rakiet a komerčných kozmických letov. Ako jeden z prvých investorov Musk v roku 2004 vstúpil do automobilky Tesla a v roku 2008 sa stal jej generálnym riaditeľom a produktovým architektom. Tesla sa stala lídrom na trhu s elektrickými vozidlami. V roku 2015 sa podieľal na založení organizácie OpenAI s cieľom rozvíjať výskum umelej inteligencie (AI), ale neskôr z nej odišiel. Rastúca nespokojnosť so smerovaním organizácie a jej vedením v období rozmachu AI v 20. rokoch 21. storočia ho viedla k založeniu spoločnosti xAI. V roku 2022 kúpil sociálnu sieť Twitter, v ktorej zaviedol významné zmeny a v roku 2023 ju premenoval na X. Medzi jeho ďalšie podniky patrí neurotechnologická spoločnosť Neuralink, ktorú spoluzaložil v roku 2016, a The Boring Company, ktorú založil v roku 2017 a jej cieľom je rozvoj dopravy tunelmi. V novembri 2025 bol schválený platový balík spoločnosti Tesla v hodnote 1 bilióna dolárov pre Muska, ktorý má dostať počas 10 rokov, ak splní konkrétne ciele.

Musk bol najväčším darcom v amerických prezidentských voľbách v roku 2024, v ktorých podporil Donalda Trumpa. Potom, ako Trump na začiatku roka 2025 nastúpil do úradu, Musk pôsobil ako hlavný poradca prezidenta a de facto vedúci Department of Government Efficiency (DOGE). Po verejnom spore s Trumpom Musk opustil Trumpovu administratívu a vrátil sa k riadeniu svojich spoločností. Musk je podporovateľom globálnych krajne pravicových osobností, hnutí a politických strán. Jeho politické aktivity, názory a vyhlásenia z neho urobili polarizujúcu osobnosť. Muska kritizovali za dezinformácie o COVID-19, propagáciu konšpiračných teórií a potvrdzovanie antisemitských, rasistických a transfóbnych komentárov. Jeho akvizícia Twitteru bola kontroverzná kvôli následnému nárastu nenávistných prejavov a šíreniu dezinformácií na tejto službe potom, čo sľúbil znížiť cenzúru. Jeho úloha v druhej Trumpovej vláde vyvolala verejnú nevôľu, najmä v reakcii na DOGE. E-maily, ktoré poslal sexuálnemu delikventovi Jeffreymu Epsteinovi, sú zahrnuté v Epsteinových spisoch, ktoré boli uverejnené v rokoch 20252026 a stali sa témou celosvetovej diskusie.

 Životopis 
 Mladosť 
Elon Musk sa narodil 28. júna 1971 v meste Pretória v provincii Transvaal v Južnej Afrike. Je prvorodeným synom manželov Errola a Maye Muskových. Má dvoch mladších súrodencov – brata Kimbala (* 1972) a sestru Toscu (* 1974). Jeho rodičia sa v roku 1980 rozviedli. Musk poväčšinou žil so svojím otcom na predmestí Pretórie. Takto sa rozhodol dva roky po rozvode svojich rodičov, ktorý neustále odmietal. Elon sa potom odcudzil od svojho otca, ktorého označil za „hroznú ľudskú bytosť“. Má tiež nevlastného brata a sestru.

V mladosti bol vášnivým čitateľom. V 10 rokoch sa začal zaujímať o počítače a používal počítač Commodore VIC-20. Naučil sa programovať pomocou manuálu a v 12 rokoch vyvinul hru menom Blastar, v programovacom jazyku BASIC, ktorú predal za 500 dolárov. Jeho mladosť ovplyvnila knižná séria Nadácia spisovateľa Isaaca Asimova, z ktorej si vzal myšlienku „mali by ste sa pokúsiť podniknúť množstvo akcií, ktoré pravdepodobne predĺžia civilizáciu, minimalizujú pravdepodobnosť temného veku a skrátia dĺžku temného veku, ak existuje“.

Elon navštevoval Waterkloofskú domácu prípravnú školu a Bryanstonskú strednú školu. potom vyštudoval Pretórijskú chlapčenskú strednú školu. V škole ho ako najmladšieho šikanovali. Hoci sa Muskov otec snažil, aby Elon vyštudoval Pretórijskú vysokú školu, Musk sa rozhodol presťahovať do Ameriky, a povedal „spomínam si, myslel som si a videl som, že Amerika je miesto, kde sú úžasné veci možnejšie, než v ostatných štátoch sveta“. Musk vedel, že bude jednoduchšie dostať sa do USA cez Kanadu, kam sa presťahoval v júni 1989, krátko pred svojimi 18. narodeninami, aj keď s tým jeho otec nesúhlasil. Do Kanady sa dostal vďaka kanadskému pasu, ktorý získal prostredníctvom svojej matky, ktorá sa narodila v Kanade.

 Vzdelanie 
Keď čakal na dokumenty s kanadským občianstvom, študoval päť mesiacov na University of Pretoria. V Kanade nastúpil na Queen’s University, aby sa vyhol narukovaniu do Juhoafrických obranných síl. Queen’s University opustil v roku 1992, aby študoval ekonómiu a fyziku na University of Pennsylvania, kde promoval v roku 1997 s bakalárskym titulom (Bachelor of Arts).

V lete 1994 sa Musk zúčastnil dvoch praxí v Silicon Valley. Prvá bola so start-upom, zameraným na uskladňovanie energie, ktorý sa volal Pinnacle Research Institute a skúmal superkondenzátory. Druhou firmou bol paloaltský start-up menom Rocket Science Games. Bruce Leak, ktorý Muska najal, povedal: „Mal nekonečnú energiu. Chlapci v dnešnej dobe nemajú potuchy o hardvéri, alebo ako veci fungujú, ale on mal minulosť hackera a nebál sa do toho ponoriť.“ V roku 1995 začal doktorandské štúdium aplikovanej fyziky na Stanford University v Kalifornii, ale už po dvoch dňoch štúdium ukončil, aby sa mohol pripojiť k internetovému boomu a založiť svoju prvú firmu Zip2.

 Podnikateľská kariéra 

Zip2 založil so svojim bratom Kimbalom, tretím zakladateľom bol investor Greg Kouri. V roku 1999 firmu predali za 307 miliónov dolárov spoločnosti Compaq, ktorá službu začlenila do svojho vyhľadávača AltaVista. Musk za svoj podiel dostal 22 miliónov dolárov. V roku 1999 spoluzaložil platobnú spoločnosť X.com. Tá sa v roku 2000 zlúčila s firmou Confinity a premenovala na PayPal. Musk spoločnosť viedol do septembra 2000. V marci 2002 bola spoločnosť zalistovaná na burze NASDAQ a ešte v októbri toho istého roka ju kúpil eBay za 1,5 miliardy dolárov. Musk ako druhý najväčší akcionár dostal 165 miliónov dolárov.


V roku 2002 Musk založil kozmickú spoločnosť SpaceX. V roku 2004 prvýkrát zainvestoval do automobilky Tesla a začal sa podieľať na jej vedení. Svoj podiel postupne zvyšoval, až sa stal jej najväčším akcionárom a od roku 2008 aj CEO. V roku 2010 bola spoločnosť zalistovaná na burze NASDAQ. V roku 2006 ako prvý investoval do spoločnosti SolarCity, ktorá sa v Spojených štátoch zaoberá inštaláciou solárnych panelov pre obytné domy. Spoločnosť založili jeho bratanci Peter a Lyndon Riveovci. V roku 2012 bola zalistovaná na burze NASDAQ a v roku 2016 ju kúpila Tesla. V roku 2016 tiež založil spoločnosť The Boring Company, ktorá sa zameriava na vytváranie tunelov a hyperloop trás na zefektívnenie dopravy.

V priebehu roka 2020 sa jeho imanie zhodnotilo približne o 77 %, a to najmä vďaka prudkému rastu ceny akcií Tesly, ktorá zvýšila svoju trhovú hodnotu o 743 %. Dňa 7. januára 2021 sa Musk stal podľa rebríčka agentúry Bloomberg najbohatším človekom na svete s hodnotou majetku 185 miliárd dolárov, a predbehol tak Jeffa Bezosa. O dva dni neskôr jeho majetok prekročil hranicu 200 miliárd. Okrem asi pätinového podielu v Tesle vlastnil približne 48 % akcií firmy SpaceX. Dňa 13. apríla 2022 urobil doterajším akcionárom ponuku na kúpu 100 % akcií sociálnej siete Twitter za 54,20 dolára za akciu v celkovej hodnote 43 miliárd dolárov. Dňa 25. apríla bolo oznámené, že Twitter je pripravený Muskovu ponuku prijať. V októbri 2022 Musk dokončil akvizíciu Twitteru za 44 miliárd dolárov. V decembri 2022 ho v dôsledku poklesu ceny akcií automobilky Tesla a akvizície Twitteru na prvom mieste rebríčka najbohatších ľudí sveta podľa agentúry Bloomberg vystriedal Bernard Arnault. Potom, čo v decembri 2022 používatelia Twitteru hlasovali v Muskom vytvorenej ankete za jeho odchod z pozície generálneho riaditeľa spoločnosti, oznámil, že tak urobí, len čo za seba nájde náhradu. V máji 2023 uviedol, že ho vo funkcii nahradí žena.

 Osobný život 

Elon Musk má americké, kanadské a juhoafrické občianstvo. V rokoch 2000 až 2008 bol ženatý s kanadskou spisovateľkou Justine Wilsonovou. Ich prvý syn Nevada sa narodil v roku 2002, ale zomrel v 10 mesiacoch v dôsledku syndrómu náhleho úmrtia dojčaťa. V roku 2004 sa im narodili dvojičky Griffin a Xavier. V roku 2006 trojčatá Damian, Saxon a Kai. V rokoch 2010 až 2012 a znova v rokoch 2013 až 2016 bol ženatý s anglickou herečkou Talulah Rileyovou. Dňa 7. mája 2018 sa objavil na americkom Met Gala po boku kanadskej umelkyne Grimes, s ktorou začal žiť. Dňa 5. mája 2020 sa Muskovi a Grimes narodil syn. Podľa Muskovho vyjadrenia na Twitteri dostal meno X Æ A-12 Musk. Kalifornské zákony toto meno ale nepovolili, preto svoje dieťa premenoval na X Æ A-Xii Musk. V roku 2021 sa rozišli.

Elon sa objavil v seriáloch Simpsonovci, Teória veľkého tresku, Mestečko South Park, Rick and Morty a hral vo filmoch Iron Man 2, Prečo práve on?, Machete zabíja a Ďakujeme, že fajčíte. Až do konca roku 2020 býval v Los Angeles, ale od decembra toho istého roka sa zdržiava v Texase. V relácii Saturday Night Live v živom vysielaní 8. mája 2021 povedal, že má Aspergerov syndróm. V júli 2022 denník Insider zverejnil súdne dokumenty, z ktorých vyplýva, že Musk mal v novembri 2021 dvojčatá so Shivon Zilisovou, riaditeľkou operácií a špeciálnych projektov spoločnosti Neuralink.

 Názory a ďalšie aktivity 

Elon Musk vyjadril mnoho názorov na rôzne témy, od politiky až po vedu. V kontexte americkej politiky Musk uviedol, že v rokoch 2008 a 2012 podporoval Baracka Obamu, v roku 2016 Hillary Clintonovú a v roku 2020 Joea Bidena. V roku 2022 Musk povedal, že začne voliť kandidátov Republikánskej strany, pričom vo voľbách v roku 2024 vyjadril podporu Vivekovi Ramaswamymu. Vyhlásil, že podporuje univerzálny základný príjem, právo držať a nosiť zbraň, slobodu prejavu, daň z emisií uhlíka a je proti vládnym dotáciám. Je tiež kritikom predaja nakrátko.

Musk vyjadril znepokojenie nad otázkami, ako je umelá inteligencia, klimatické zmeny a pokles populácie. Kritizoval aj lockdowny počas pandémie ochorenia COVID-19, verejnú dopravu a odbory. Propagoval konšpiračné teórie a robil kontroverzné vyhlásenia, ktoré viedli k obvineniam z antisemitizmu, podpory white pride a transfóbie. Jeho názory na medzinárodné vzťahy vrátane rusko-ukrajinského a čínsko-taiwanského konfliktu sa stretli so zmiešanými reakciami.

 Cestovanie do vesmíru 

Prostredníctvom spoločnosti SpaceX sa snaží znížiť náklady na vesmírne cestovanie. Práve SpaceX sa stala prvou firmou, ktorá uviedla do prevádzky znovupoužiteľné kozmické rakety. Jedným z hlavných cieľov spoločnosti je kolonizácia Marsu. SpaceX tiež predstavila plán marsovskej dopravnej infraštruktúry. Medzi rokmi 2011 a 2017 bola na tento účel vyvíjaná a testovaná kozmická loď Red Dragon (upravená verzia lode Dragon 2). Koncept bol následne ukončený a prešlo sa k vývoju rakety Starship. Prvý let kozmickej lode Starship k Marsu bol naplánovaný na rok 2022. Malo ísť o let bez posádky. O dva roky neskôr sa mal podľa plánu uskutočniť let s posádkou, avšak vývoj sa oneskoril. Až v roku 2024 sa počas skúšobných letov (Starship flight test 3 a Starship flight test 4) dosiahli žiaduce výsledky s vyslaním na obežnú dráhu Zeme a návratom. Prvý bezpilotný let k Marsu bol nanovo naplánovaný do roku 2026.

 Mimozemský život 
Musk tvrdí, že je „veľká šanca na existenciu jednoduchého života na iných planétach“, ale „otázka je, či existuje inteligentný život v známom vesmíre“. Neskôr vysvetlil svoje „nádeje“, že „inteligentný život v známom vesmíre existuje“ tým, že je to „pravdepodobnejšie, ako keby nebol, ale je to len odhad“.

 Umelá inteligencia 
Často hovorí o potenciálnom nebezpečenstve umelej inteligencie (AI), označuje ju za „najvážnejšiu hrozbu prežitia ľudskej rasy“. Počas interview na sympóziu MIT opísal AI ako „najväčšiu existenčnú hrozbu“ a ďalej „čím ďalej, tým viac si myslím, že by mala existovať nejaká regulačná ochrana, možno na národnej a medzinárodnej úrovni, aby sme si boli istí, že neurobíme nejakú hlúposť“. Vytvorenie umelej inteligencie opísal ako „vyvolanie démona“. 

Napriek tomu Musk investoval do firiem vyvíjajúcich AI DeepMind a Vicarious (ďalšia spoločnosť pracujúca na zvýšení inteligencie strojov) a v roku 2015 spoluzaložil výskumnú organizáciu OpenAI. No Musk vysvetlil, že tieto investície „sa nevykonali z pohľadu ich návratnosti, ale kvôli dozoru nad súčasným stavom vývoja v odbore“. Elon Musk tiež hovorí: „Vo filmoch na túto tému, ako napríklad Terminátor, sa udalosti vyvíjajú hrozivo. A my by sme sa mali postarať, aby boli dobré, nie zlé.“

 Trumpova inaugurácia 

Musk si vo svojom prejave počas druhej inaugurácie Donalda Trumpa položil pravú ruku na srdce s roztiahnutými prstami a potom vystrel pravú ruku, dôrazne, pod uhlom nahor, dlaňou nadol a prstami k sebe. Potom toto gesto zopakoval davu za sebou. Keď gestá dokončil, povedal davu: „Moje srdce je s vami. Vďaka vám je budúcnosť civilizácie zabezpečená.“ Niektorí toto gesto považovali za nacistický alebo rímsky pozdrav. Musk sa týmto tvrdeniam vysmieval ako spolitizovaným. V príspevku na sociálnej sieti X napísal: „Útok typu ‚každý je Hitler‘ je už veľmi otrepaný.“ Výslovne však tieto tvrdenia nepoprel. V ďalšej reakcii na tieto udalosti Musk zverejnil na X sériu slovných hračiek o nacistoch. Rôzne médiá vrátane agentúry Associated Press uviedli, že bez ohľadu na to, čo tým Musk myslel, jeho gesto sa stretlo s veľkým ohlasom pravicových extrémistov a neonacistov.

 Grokipedia 

V októbri 2025 Muskova spoločnosť xAI spustila Grokipediu, internetovú encyklopédiu generovanú umelou inteligenciou, ktorú propagoval ako alternatívu k Wikipédii. Články na Grokipedii sú generované a kontrolované systémom Grok od xAI.

Médiá a akademické analýzy opisovali Grokipediu ako stránku, ktorá často opakuje obsah Wikipédie, ale sporné politické a sociálne témy prezentuje v súlade s Muskovými názormi a pravicovými naratívmi. Štúdia výskumníkov Cornell University a NBC News uvádza, že Grokipedia cituje zdroje, ktoré sú na Wikipédii zaradené na čiernu listinu alebo považované za „všeobecne nedôveryhodné“, napríklad konšpiračnú stránku Infowars a neonacistické fórum Stormfront. Wired, The Guardian a Time kritizovali Grokipediu za faktické chyby a za to, že Muska prezentuje v nezvyčajne pozitívnom svetle a zároveň bagatelizuje kontroverzie.

 Vízia automatizovanej ekonomiky 
Koncom roka 2025 Musk predstavil víziu automatizovanej ekonomiky, v ktorej by pokročilá umelá inteligencia a robotika dokázali vykonávať väčšinu produktívnej práce. Podľa jeho predstáv by sa práca stala dobrovoľnou, pretože ľudia by už nemuseli pracovať na zabezpečenie základných potrieb. V dôsledku toho by tradičný význam peňazí postupne slabol, keďže výroba tovarov a služieb by nebola obmedzená nedostatkom zdrojov. Musk tento koncept spája s post-nedostatkovou spoločnosťou, v ktorej materiálna hojnosť umožňuje vysokú životnú úroveň bez klasických ekonomických väzieb. Vízia vyvolala diskusie aj kritiku, najmä pre nejasné mechanizmy financovania a sociálnej organizácie takéhoto sveta. Musk odhadol, že takýto prechod môže nastať v priebehu najbližších 10 až 20 rokov. Najväčšou výzvou v automatizovanej ekonomike nebude podľa Muska chudoba, ale otázka, ako ľudia nájdu zmysel života. Vo svojich vystúpeniach vysvetľoval, že keď umelá inteligencia a roboty prevezmú väčšinu práce a materiálne potreby budú väčšinou uspokojované automatizáciou, ľudia sa budú musieť zamyslieť nad tým, ako využiť svoj voľný čas a aký účel má ich život, keďže tradičné zamestnanie prestane byť nevyhnutnosťou.

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Elon Musk na X


Kategória:Osobnosti z Pretórie
Kategória:Vynálezcovia USA
Kategória:Podnikatelia USA
Kategória:Inžinieri USA
Kategória:Programátori USA
Kategória:Miliardári USA
Kategória:Kanadskí vynálezcovia
Kategória:Kanadskí podnikatelia
Kategória:Kanadskí inžinieri
Kategória:Kanadskí programátori
Kategória:Kanadskí miliardári
Kategória:Juhoafrickí vynálezcovia
Kategória:Juhoafrickí podnikatelia
Kategória:Juhoafrickí programátori
Kategória:Juhoafrickí miliardári
Kategória:SpaceX
Kategória:Popularizátori kozmonautiky
Kategória:Priekopníci automobilizmu
Kategória:Osobnosti umelej inteligencie
Kategória:Autisti
Kategória:Konšpirační teoretici
Kategória:Držitelia svetových rekordov
Kategória:Osobnosti USA kanadského pôvodu
Kategória:Kanadské osobnosti juhoafrického pôvodu
Kategória:Kanadské osobnosti nemeckého pôvodu
Kategória:Juhoafrické osobnosti kanadského pôvodu
Kategória:Členovia Kráľovskej spoločnosti
Kategória:Osobnosti roka časopisu Time
Kategória:Naturalizované osobnosti Kanady
Kategória:Naturalizované osobnosti USA
Kategória:Absolventi University of Pennsylvania