Diaľnica A1 (Chorvátsko)

Diaľnica A1 () je najdlhšia, najvýznamnejšia a počas letnej sezóny i najvyťaženejšia chorvátska diaľnica. Spája hlavné mesto Záhreb s druhým najväčším mestom krajiny Split, ktoré je zároveň metropolou Dalmácie a jedným z najvyhľadávanejších letných turistických lokalít.

Diaľnica predstavuje dôležitý severojužný dopravný koridor Chorvátska a je významnou súčasťou Jadransko-iónskej diaľnice, ktorá v budúcnosti prepojí letoviská na pobreží Jadranského a Iónskeho mora od Terstu až po juh Peloponézskeho polostrova. Diaľnica spája mnohé významné chorvátske mestá a takisto zabezpečuje prístup do viacerých národných i prírodných parkov, pamiatok svetového kultúrneho dedičstva a do podstatnej časti prímorských letovísk. Po jej trase vedú dve európske cesty: E65 na úseku Záhreb – Bosiljevo a Žuta Lokva – Vrgorac a E71 na úseku Záhreb – Dugopolje (Split).

Z celkovej plánovanej dĺžky  je v súčasnosti v prevádzke  medzi Záhrebom a Ploče, pričom diaľnica spája mestá Karlovac, Gospić, Zadar, Šibenik, Split a Makarska. Najnovším otvoreným je úsek Vrgorac – Ploče dlhý , ktorý bol sprejazdnený koncom roka 2013. V máji 2009 sa začala výstavba na úseku Doli – Dubrovnik, avšak len formálne, tesne pred miestnymi komunálnymi voľbami. Stavebné náklady na výstavbu diaľnice sa doteraz vyšplhali na hodnotu troch miliárd eur.

Na úseku diaľnice medzi Záhrebom a Vrgoracom bolo vybudovaných spolu 361 objektov – mostov, tunelov, nadjazdov, podjazdov, a pod. – ktoré predstavujú okolo 20 percent dĺžky tohto úseku diaľnice.

Diaľnica A1 je na celej svojej dĺžke spoplatnená, pričom mýtne sa vyberá v mýtniciach, ktoré sa nachádzajú na každom výjazde. Priemerná cena za kilometer je približne 0,41 chorvátskej kuny. Úsek diaľnice zo Záhrebu po križovatku Bosiljevo spravuje spoločnosť Autocesta Rijeka-Zagreb (ARZ) a zvyšok Hrvatske autoceste (HAC).

 Charakteristika 
Diaľnica A1 je hlavnou severojužnou spojnicou v Chorvátsku, ktorá spája hlavné mesto Záhreb s regiónom Dalmácia, kde kopíruje takzvanú jadranskú magistrálu, ktorá spája všetky významné prímorské letoviská. Diaľnica takisto predstavuje obrovský prínos pre chorvátsku ekonomiku a podporuje najmä rozvoj cestovného ruchu, čo sa odrazilo aj na rýchlejšom rozvoji pôvodne zaostalejších regiónov v južných častiach krajiny.

Cestná komunikácia pozostáva zo štyroch jazdných pruhov, ktoré sú smerovo rozdelené stredovým deliacim pásom na dva jazdné pásy doplnené o krajnicu. Výnimkou je jedine Viadukt Drežnik, ktorý bol síce vybudovaný v štyroch jazdných pruhoch, no bez krajníc.

Diaľnica A1 spája so Záhrebom množstvo chorvátskych miest, ktoré sú na ňu napojené mimoúrovňovými križovatkami. Prevažná väčšina z doteraz 30 vybudovaných MÚK je trúbkovitého tvaru. Výnimkou je križovatka Lučko pri Záhrebe, ktorá je hviezdicová. Číslovanie výjazdov a križovatiek je sekvenčné, teda podľa poradia. Súčasťou vybavenia diaľnice je množstvo odpočívadiel, kde je prevádzkovaná široká škála služieb – od parkovísk so sociálnymi zariadeniami až po veľké motely s čerpacími stanicami, či reštauráciami.

A1 je vybavená automatickým monitorovacím systémom na celej svojej dĺžke, najmä na miestach s premenlivou hustotou dopravy, s vysokým rizikom nehôd, ale aj na miestach s nepredvídateľným počasím. Systém zahrňuje aj premenlivé dopravné značenie, pomocou ktorého správa diaľnice upravuje maximálnu povolenú rýchlosť vzhľadom na dopravnú a poveternostnú situáciu.

 História 
Myšlienka spojiť diaľnicou dve najväčšie chorvátske mestá Záhreb a Split vznikla ešte koncom 60. rokov. Vtedy sa však uvažovalo o úplne inej trase, ako je v súčasnosti – a to cez mestá Bihać a Knin. V roku 1971 boli dokonca schválené projekty na výstavbu prvých 20 kilometrov, avšak tesne pred podpisom zmlúv sa do finančných ťažkostí dostala banka, ktorá mala poskytnúť úver. Situácii nepomohlo ani spontánne pomenovanie diaľnice po kráľovi Tomislavovi (Autocesta kralja Tomislava) chorvátskymi inžiniermi, čo bolo považované za nacionalizmus. V tom istom roku dokonca spoločnosť Dalmacija Film natočila o prípravných prácach na novej ceste krátky 14 minútový propagačný film s názvom Autoput Zagreb – Split. Po finančnom ozdravení banky však pripravené financie na výstavbu diaľnice Záhreb – Split boli použité na prestavbu cesty Vrlika – Knin – Strmica.

Výstavba dnešnej A1 však predsa len začala, avšak už v roku 1970 a nezávisle od projektu diaľnice Záhreb – Split. Išlo o 39 kilometrov dlhý úsek Záhreb – Karlovac, ktorý bol súčasťou juhoslovanskej magistrály 11 na trase Záhreb – Rijeka. To však bolo na dlhé roky všetko, pretože prioritou bola takzvaná Diaľnica bratstva a jednoty, ktorej súčasťou v Chorvátsku je dnešná diaľnica A3. Začiatkom 90. rokov, po osamostatnení Chorvátska, sa začalo opätovne uvažovať o výstavbe diaľnice v súčasnej trase. Napomohla tomu aj vojna v Juhoslávii. Podľa technických štúdií z roku 1986 sa začal v roku 1993 urýchlene budovať Most Maslenica, ktorý bol náhradou za pôvodný most, ktorý bol zničený Juhoslovanskou ľudovou armádou. Takisto sa oficiálne začala výstavba Tunela Sveti Rok, no vzhľadom na pozície srbských jednotiek sa prvé práce na úprave terénu začali až po zániku štátneho útvaru Republika Srbská Krajina a odsune srbských jednotiek v roku 1995. Samotná razba začala až v roku 1997.

Naštartovať výstavbu diaľnice A1 bolo možné až po konsolidácii krajiny po niekoľkoročnej vojne. Stalo sa tak až na prelome tisícročí a v roku 2001 bol do prevádzky uvedený úsek Karlovac – Vukova Gorica. Výstavba diaľnice do Splitu následne nabrala rýchle tempo a v roku 2003 stavbári odovzdali do užívania úsek Vukova Gorica – Tunel Mala Kapela a Gornja Ploča – Zadar. Nasledujúci rok bol dobudovaný chýbajúci úsek Tunel Mala Kapela – Gornja Ploča a boli otvorené aj ďalšie dva úseky Zadar – Pirovac a Vrpolje – Dugopolje. 26. júna 2005 diaľnicu skompletizovali otvorením Tunela Mala Kapela a úseku Pirovac – Vrpolje. Výstavba diaľnice medzi dvoma najväčšími mestami krajiny tak, nerátajúc úsek po mesto Karlovac otvorený v 70. rokoch, trvala len 6 rokov. Výstavba úseku od Karlovacu po Split si vyžiadala investíciu 17 miliárd chorvátskych kún, čo je približne 2,2 miliardy €.

Výstavba diaľnice však pokračovala ďalej s cieľom dosiahnuť mesto Dubrovník a spojiť tak centrálne Chorvátsko s južnou časťou Dubrovnícko-neretvianskej župy, ktorá je od zvyšku krajiny oddelená úzkym pobrežným pásom Bosny a Hercegoviny. 27. júna 2007 bol otvorený úsek Dugopolje – Šestanovac, ktorým sa obchádza problémový úsek Jadranskej magistrály v meste Omiš. 22. decembra 2008 bol otvorený úsek Šestanovac – Ravča. Zatiaľ poslednými otvorenými časťami sú úsek Ravča - Vrgorac, ktorý bol otvorený 30. júna 2011 a Vrgorac – Ploče, otvorený 20. decembra 2013, čím celková dĺžka vzrástla na 480,7 kilometra.

{| class="wikitable"
|bgcolor="#c9c9c9"| Roky výstavby ||bgcolor="#c9c9c9"| Úsek ||bgcolor="#c9c9c9"| Dĺžka ||bgcolor="#c9c9c9"| Dátum otvorenia ||bgcolor="#c9c9c9"| Celková dĺžka 
|-
| align="left" | 1970 || colspan="3"|Začiatok stavebných prác || align="center" |  
|-
| align="left" | 1970 – 1972 ||Záhreb – Karlovac || align="center" |  || align="center" |  || align="center" |  
|-
| align="left" | 1999 – 2001 || Karlovac – Vukova Gorica || align="center" |  || align="center" |  || align="center" |  
|-
|bgcolor="#c9c9c9" align="left" |   ||bgcolor="#c9c9c9" colspan="3" align="left"| Celkom za roky 1972 – 2001 ||bgcolor="#c9c9c9" align="center" |  
|-
| align="left" | 2001 – 2003 || Vukova Gorica – Bosiljevo 2 || align="center" |  || align="center" | 26.6.2003 || align="center" | 
|-
| align="left" | 2001 – 2003 || Bosiljevo 2 – Tunel Mala Kapela || align="center" |  || align="center" | 30.6.2003 || align="center" | 
|-
| align="left" | 20011 – 2003  || Gornja Ploča – Zadar 2 || align="center" |  || align="center" | 30.6.2003 || align="center" | 
|-
|bgcolor="#c9c9c9" align="left" |   || colspan="3" bgcolor="#c9c9c9" align="left"| Celkom za roky 2001 – 2003 ||bgcolor="#c9c9c9" align="center" |  
|-
| align="left" | 2002 – 2004 || Tunel Mala Kapela – Gornja Ploča || align="center" |  || align="center" | 15. – 24. 7. 2004 || align="center" | 
|-
| align="left" | 2002 – 2004 || Zadar 2 – Pirovac || align="center" |  || align="center" | 30.6.2004 || align="center" | 
|-
| align="left" | 2002 – 2004  || Vrpolje – Dugopolje || align="center" |  || align="center" | 30.6.2004 || align="center" | 
|-
| align="left" | 2001 – 2005  || Tunel Mala Kapela || align="center" |  || align="center" | 26.6.2005 || align="center" | 
|-
| align="left" | 2002 – 2005  || Pirovac – Vrpolje || align="center" |  || align="center" | 26.6.2005 || align="center" | 
|-
|bgcolor="#c9c9c9" align="left" |   || colspan="3" bgcolor="#c9c9c9" align="left"| Celkom za roky 2004 – 2005 ||bgcolor="#c9c9c9" align="center" | 
|-
| align="left" | 2005 – 2007 || Dugopolje – Šestanovac || align="center" |  || align="center" | 27.6.2007 || align="center" | 
|-
|bgcolor="#c9c9c9" align="left" |   || colspan="3" bgcolor="#c9c9c9" align="left"| Celkom za roky 2006 – 2007 ||bgcolor="#c9c9c9" align="center" |  
|-
| align="left" | 2006 – 2008  || Šestanovac – Ravča || align="center" |  || align="center" | 22.12.2008 || align="center" | 
|-
|bgcolor="#c9c9c9" align="left" |   || colspan="3" bgcolor="#c9c9c9" align="left"| Celkom za roky 2008 - 2010 ||bgcolor="#c9c9c9" align="center" |  
|-
| align="left" | 2007 – 2011  || Ravča – Vrgorac || align="center" |  || align="center" | 30.06.2011 || align="center" | 
|-
|bgcolor="#c9c9c9" align="left" |   || colspan="3" bgcolor="#c9c9c9" align="left"| Celkom za rok 2011 ||bgcolor="#c9c9c9" align="center" | 
|-
| align="left" | 2007 – 2013 || Vrgorac – Ploče (– Metković) || align="center" |  || align="center" | 20.12.2013 || align="center" | 
|-
| align=left" | 2008 – 2022 || Pelješac – Brijesta || align="center" |  || align="center" | 26.07.2022 || align="center" | 
|-
|bgcolor="#c9c9c9" align="left" |   || colspan="3" bgcolor="#c9c9c9" align="left"| Celkom za roky 2013 – 2022 ||bgcolor="#c9c9c9" align="center" |  
|}
1 – Tunel Sveti Rok a Most Maslenica už od roku 1993

 Výjazdy a križovatky 
Všetky výjazdy a križovatky na diaľnici A1 sú mimoúrovňové a väčšina z nich je trúbkovitého tvaru.

Na diaľnici sa nachádza v súčasnosti 29 výjazdov a dve križovatky. Prvou križovatkou je Lučko (1) neďaleko Záhrebu, ktorá spája diaľnicu A1 s diaľnicou A2. Druhá sa nachádza neďaleko obce Bosiljevo (6) a na A1 sa tam napája diaľnica A6.

Výjazdy slúžia na opustenie diaľnice a následné napojenie na štátnu, resp. župnú cestu. Výnimku tvorí výjazd Vučevica (24b), ktorý A1 spája lokálnu cestu 67061. Práve tento výjazd sa stal terčom kritiky, kvôli jeho nízkemu využitiu. Počas letnej sezóny ho denne využijú rádovo len desiatky vozidiel, zatiaľ čo okolité výjazdy až tisícky.

Medzi najnovšie vybudované výjazdy patrí výjazd Donja Zdenčina (1a) neďaleko Záhrebu, ktorý bol vo výstavbe od 13. mája 2009. Hlavným dôvodom jeho výstavby bolo zlepšenie napojenia juhozápadnej časti Záhrebskej župy na chorvátsku diaľničnú sieť. Stavba bola odovzdaná do užívania za prítomnosti predsedníčky vlády Chorvátska Jadranky Kosorovej dňa 21. novembra 2010.

Ďalším dodatočne vybudovaným výjazdom je výjazd Novigrad na Dobri (4) medzi Karlovacom a Bosiljevom. Jeho výstavba sa začala 20. marca 2009 a hoci bolo jeho dokončenie pôvodne plánované na rok 2013, dokončiť a sprevádzkovať sa ho podarilo dňa 29. júna 2012, teda pred začiatkom letnej turistickej sezóny. Otvorením výjazdu sa výrazne zlepšilo napojenie Slovinska na diaľnice A1 a A6, hlavné prístupové cesty k Jadranskému pobrežiu.

 Diaľničné križovatky na diaľnici A1 Posavska autocesta  35px  25px  Križovatka Záhreb-Lučko (1) Primorsko-goranska autocesta  35px  25px  Križovatka Bosiljevo (6) Brza cesta  ?  25px  Križovatka Josipdol (7a)  (v pláne) Kvarnerska autocesta  35px  25px  Križovatka Žuta Lokva (9) (v pláne) Autocesta A10  35px  25px  Križovatka Metković (33) (v pláne) Pelješka brza cesta  35px  25px  Križovatka Slivno (Pelješac) (35)  (v pláne) Pelješka brza cesta  35px  25px  Križovatka Doli (38)  (v pláne)

 Mýto 
Diaľnica A1 je na celej svojej dĺžke spoplatnená. Poplatky sa vyberajú prostredníctvom mýta v mýtniciach, ktoré sa nachádzajú na každom výjazde. Vodič si pri vjazde na diaľnicu vyzdvihne lístok obsahujúci magnetický pás, ktorý následne pri výjazde z diaľnice predloží. Na základe informácií v magnetickom páse je v závislosti od cenníka vypočítaný poplatok za prejdenú trasu.

Najväčšou mýtnicou je Lučko, ktorá sa nachádza juhozápadne od Záhrebu. K dispozícii je až 15 priehradiek, ktorých počet je rozdeľovaný pre oba jazdné smery podľa aktuálnej hustoty dopravy. V letnej sezóne počas sobotňajších predpoludní väčšina prepážok slúži pre smer od Jadranu, popoludní je situácia opačná.

Od roku 2009 je v prevádzke mýtnica Demerje, ktorá vypomáha Lučku v najkritickejších obdobiach letnej sezóny. Mýtnica je určená výhradne na bezhotovostný styk a len v smere od mora. Poplatky možno platiť prostredníctvom kreditnej karty, respektíve pomocou palubnej jednotky ENC (z , teda doslovne elektronické platenie mýta).

 Ceny mýta na vybraných trasách platné od 1.1.2023 Úsek Dĺžka1 Poplatok Záhreb – Zadar  16 EUR Záhreb – Šibenik  20,10 EUR Záhreb – Prgomet (Trogir)  22,10 EUR Záhreb – Dugopolje (Split)  24 EUR Záhreb – Zagvozd (Makarska)  27 EUR Záhreb – Čarapine (hranica s Bosna a Hercegovina)  30,70 EUR
1 – vzdialenosti medzi mýtnicami, merané od mýtnice Lučko - Záhreb.

 Odpočívadlá 
Diaľnica je vybavená kvalitnou sieťou odpočívadiel rôznych typov. V súčasnosti je v prevádzke 25 obojsmerných a 2 jednosmerné odpočívadlá. Najväčšiu škálu služieb ponúkajú odpočívadlá Desinec, Draganić a Vukova Gorica, ktoré okrem parkovacích miest, občerstvenia a možnosti doplnenia pohonných hmôt ponúkajú i informačné centrum a ubytovacie priestory. Medzi kvalitné odpočívadlá patria aj napríklad odpočívadlá Dobra, Zir, Nadin či Mosor, ktoré majú vybudované čerpacie stanice i rozsiahle plochy na parkovanie vozidiel i oddych turistov.

Sieť odpočívadiel s čerpacími stanicami je doplnená o malé odpočívadlá (parkoviská s toaletami), z ktorých sú niektoré doplnené o občerstvovacie služby. Niektoré z týchto odpočívadiel – Modruš, Lički Osik a Krka dostali od organizácie EuroTEST najvyššiu hodnotiacu známku a boli označené za veľmi dobré.

 Zaujímavé objekty Viac informácií o tuneloch v zozname chorvátskych diaľničných tunelovthumb|left|150px|Most Maslenica

Ďalším pozoruhodným tunelom je 1 561 metrov dlhý Tunel Brinje sprevádzkovaný v júni 2004, ktorý bol v roku 2007 Medzinárodnou automobilovou federáciou vyhlásený za najbezpečnejší tunel v Európe pre rok 2007. Podobné ocenenie získal od organizácie EuroTAP aj 2 300 metrov dlhý Tunel Plasina, ktorý sa nachádza medzi výjazdom Otočac a odpočívadlom Ličko Lešće. V roku 2006 bol zaradený medzi tri najbezpečnejšie tunely v Európe.

Najdlhším mostom na diaľnici A1 je 546 metrov dlhý Most Dobra, ktorý prechádza ponad dolinu rieky Dobra, ležiacu neďaleko mesta Karlovac. Medzi ďalšie významné mosty na trase diaľnice patria Most Gacka, Most Miljanica a Most Dabar, všetky dlhšie než .

Medzi zaujímavé mosty parí aj železobetónový oblúkový Most Krka dlhý 391 metrov, ktorý preklenúva hlbokú dolinu rovnomennej rieky. S vojnou v Juhoslávii súvisí ďalší oblúkový most – Most Maslenica, ktorého výstavba sa začala v roku 1993 pred začatím takzvanej operácie Maslenica. Vedie ponad Novskú úžinu, ktorá bola za vojny strategickým miestom z dôvodu odrezania prístupu do Dalmácie Republikou Srbská Krajina. Nový most mal byť náhradou za pôvodný, ktorý zničili srbské jednotky v roku 1991. Most dostavali až po vojne v roku 1997 a o šesť rokov neskôr sa stal súčasťou diaľnice a súčasne bol obnovený aj starý Maslenický most. Oba tieto oblúkové mosty patria medzi unikátne stavby v Európe a ich oblúky dosahujú rozpon 200 metrov.

Na diaľnici A1 sa takisto nachádza aj najdlhší viadukt v Chorvátsku – 2 485 metrov dlhý Viadukt Drežnik, ktorý sa nachádza medzi Karlovacom a Bosiljevom. Medzi ďalšie významné viadukty patria Viadukt Modruš 1, Viadukt Mokro Polje, Viadukt Jezerane, Viadukt Srijane či Viadukt Rašćane, všetky dlhšie než 500 metrov. Porovnateľne dlhé viadukty sú vo výstavbe aj v súčasnosti a úseku Ravča-Vrgorac, najdlhší z nich je Viadukt Kokorići s dĺžkou 1 214 metrov, ktorý sa v niektorých materiáloch uvádza aj pod názvom Viadukt Kotezi. Počty objektov na jednotlivých úsekoch A1 Úsek  Spolu Mosty  Viadukty  Nadjazdy  Podjazdy  Priechody  Tunely  Biokoridory Záhreb – Bosiljevo 2 55   3  9  13 13 16 1 0 Bosiljevo 2 – Sveti Rok 116 16  17 38 29 3 5 4 Sveti Rok – Dugopolje (Split) 121 7 24 40 36 6 8 1 Dugopolje – Vrgorac69 1 15 13 29 0 8 2 Spolu  361 32 61 165 10725 22 7

 Hustota dopravy 
Doprava je na A1 najhustejšia počas letnej sezóny a to najmä v sobotu, kedy dochádza k výmene turnusov v dovolenkových destináciách. Problémovými bodmi sú mýtnice, najmä mýtnica Lučko pri Záhrebe, a v minulosti aj tunely Mala Kapela a Sveti Rok, ktoré mali pôvodne len jeden tubus. V roku 2009 boli problematické úseky vyriešené otvorením druhých tubusov tunelov, rozšírením mýtnice Lučko na 15 pruhov a výstavbou novej mýtnice Demerje, v smere do Záhrebu, ktorá slúži prevažne na bezhotovostný styk.

Hustota dopravy je na diaľnici A1 vyčísľovaná pomocou údajov pochádzajúcich z mýtnic, ktoré prevádzkujú spoločnosti Autocesta Zagreb-Rijeka d.d. a Hrvatske autoceste d.o.o.. Z údajov sú zreteľné rozdiely medzi celkovou hustotou počas celého roka (AADT) a čiastkovou počas letnej sezóny (ASDT) a to najmä v okolí centier turistického ruchu.

Najväčšia hustota bola zaznamenaná medzi križovatkou Lučko a výjazdom Jastrebarsko, kde v roku 2009 prešlo denne priemerne 31 432 vozidiel. Počas letnej sezóny bol zaznamenaný výrazný nárast o takmer 70 percent až na 53 216 vozidiel. Výraznejšie zníženie hustoty dopravy nastáva až južne od križovatky Bosiljevo 2, na ktorej sa rozdeľuje doprava do mesta Rijeka (na západ) a do lickej oblasti a na Dalmáciu (na juh).

Mierny nárast možno bádať v okolí väčších miest, najmä medzi výjazdmi Zadar 1 a Zadar 2, v okolí Šibeniku a pri výjazde Dugopolje severne od Splitu.

  Miesto sčítania AADT ASDT Poznámky 1919 Lučko 31 432 53 216 Medzi križovatkou Lučko a výjazdom Jastrebarsko 1920 Jastrebarsko  29 165 51 873  Medzi výjazdom Jastrebarsko a Karlovac 1804 Karlovac  21 699 43 188 Medzi výjazdom Karlovac a Bosiljevo 1 3021 Bosiljevo 1 22 288 44 995  Medzi výjazdom Bosiljevo 1 a križovatkou Bosiljevo 2 3009 Bosiljevo 2 13 495 32 098 Medzi križovatkou Bosiljevo 2 a výjazdom Ogulin 3024 Ogulin  12 640 31 166 Medzi výjazdom Ogulin a Brinje 4214 Brinje  12 523 31 039 Medzi výjazdom Brinje a Žuta Lokva 4215 Žuta Lokva  12 189 29 425 Medzi výjazdom Žuta Lokva a Otočac 4216 Otočac  11 856 28 953 Medzi výjazdom Otočac a Perušić 4217 Perušić  11 745 28 836 Medzi výjazdom Perušić a Gospić 4919 Gospić  11 552 28 609 Medzi výjazdom Gospić a Gornja Ploča 4903 Gornja Ploča  12 806 32 125 Medzi výjazdom Gornja Ploča a Sveti Rok 4909 Sveti Rok  12 353 32 125 Medzi výjazdom Sveti Rok a Maslenica 4805 Maslenica  12 677 32 411 Medzi výjazdom Maslenica a Posedarje 4806 Posedarje  12 036 32 411 Medzi výjazdom Posedarje a Zadar 1 4809 Zadar 1 9 659 24 522 Medzi výjazdom Zadar 1 a Zadar 2 4921 Zadar 2 10 179 24 637 Medzi výjazdom Zadar 2 a Benkovac 5313 Benkovac 9 146 21 851 Medzi výjazdom Benkovac a Pirovac 5314 Pirovac 8 452 19 426 Medzi výjazdom Pirovac a Skradin 5315 Skradin 8 811 19 707 Medzi výjazdom Skradin a Šibenik 5316 Šibenik 7 923 17 450 Medzi výjazdom Šibenik a Vrpolje 5410 Vrpolje 8 042 17 565 Medzi výjazdom Vrpolje a Prgomet 5411 Prgomet 7 491 16 045 Medzi výjazdom Prgomet a Vučevica  5417 Vučevica 7 583 16 139 Medzi výjazdom Vučevica a Dugopolje 5517 Dugopolje 8 380 15 147 Medzi výjazdom Dugopolje a Bisko 5911 Bisko 5 830 12 236 Medzi výjazdom Bisko a Blato na Cetini 5912 Blato na Cetini 5 925 12 238 Medzi výjazdom Blato na Cetini a Šestanovac 6015 Šestanovac 4 801 8 816 Medzi výjazdom Šestanovac a Zagvozd 6017 Zagvozd 3 008 6 014 Medzi výjazdom Zagvozd a Ravča
 AADT: priemerná ročná denná hustota dopravy
 ASDT: priemerná letná denná hustota dopravy

 Okolie diaľnice 

náhľad|Príklad na označenie národných parkov na diaľniciV dalmatínskej časti trasy diaľnice sa nachádza takisto viacero prírodných pozoruhodností. Neďaleko Zadaru leží Národný park Paklenica, prístupný cez výjazd Maslenica a Prírodný park Telašćica, do ktorého je prístup od Zadaru i Benkovacu. Od Benkovacu je prístupný navyše i Národný park Kornati a Národný park Vransko jezero, cez neďaleký výjazd Skradin aj Národný park Krka.

Posledným národným parkom v dosahu diaľnice A1 je Národný park Biokovo v južnej Dalmácii, do ktorého vedú cesty z výjazdov Šestanovac, Zagvozd a Ravča.Z kultúrnych pamätihodností v okolí diaľnice sú najznámejšie Katedrála svätého Jakuba v Šibeniku, historické mesto Trogir (prístupné cez výjazdy Prgomet, Vučevica a Dugopolje) či Diokleciánov palác v Splite (prístup cez výjazd Dugopolje'').

Všetky významné prírodné i kultúrne zaujímavosti sú na diaľnici označené špeciálnym dopravným značením hnedej farby, prípadne aj na ostatných zelených diaľničných smerových tabuľách hnedou subplochou s bielym textom a príslušným piktogramom.

 Budúcnosť 
náhľad|Výstavba Viaduktu Kokorići v roku 2010
náhľad|Výstavba úseku Ravča – Ploče
V máji 2009 sa podpísali zmluvy o výstavbe úseku Doli-Dubrovnik, dokonca sa uskutočnil aj slávnostný ceremoniál so symbolickým prvým výkopom. Vzhľadom na nedostatok financií však ku významnejším stavebným prácam nedošlo. Miestni politici boli za tento krok kritizovaní a obviňovaní za politickú kampaň pred miestnymi komunálnymi voľbami.

Zvyšné úseky na trase Ploče – Doli a Dubrovnik – hranica Bosny a Hercegoviny sú zatiaľ len v štádiu plánovania a začiatok ich výstavby je podľa informácií Ministerstva mora, dopravy a infraštruktúry Chorvátska naplánovaný až po roku 2012.

 Úsek Dĺžka Roky výstavby Ploče – Slivno (Pelješac)  2008 - 2022 Slivno (Pelješac) – Doli (prejazd  cez územie )  po 2024 Doli – Dubrovnik  2024–''2030?'" Dubrovnik – Nova Mokošica   po 2024

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Hrvatske autoceste d.o.o. 
 Autocesta Zagrab-Rijeka d.d.
 Zoznam výjazdov a iných objektov na diaľnici A1
 Interaktívna mapa diaľnice (anglicky) 
 Videoprezentácia diaľnice na stránke vlády Chorvátskej republiky 
 Prezentácia tunela Sveti Rok

1