Pervadžet

Pervadžet (aj Per-Vadžet, ) ← Džebu (), pôvodne dvojsídlo Pe-Dep (), v helenistickom období Buto (alt. Bouto, Boutos, Butos, Boutosos, Butosos, ,Hérodotos ii. 59, 63, 155 Stefanos B. s. v., ), bolo staroegyptské hlavné mesto 5. dolnoegyptského nomu, ležiace 95 km východne od Alexandrie, v nílskej delte. Grécky názov je odvodený od mena bohyne Mut, ktorá v neskorších dobách splynula s miestnou bohyňou Vadžet, a od tej je zas odvodené egyptské pomenovanie mesta vo význame „Príbytok Vadžet“. Pervadžet bol postavený ma nílskom Sebenytskom ramene, neďaleko od jeho ústia a na južnom brehu Butského jazera.Strabón. xvii. p. 802. Dnes sa na tomto mieste nachádza Kem Kasír.

Pervadžet pôvodne pozostával z dvoch miest – Pe a Dep, ktoré sa spojili do jedného urbanistického celku. Bohyňa Vadžet bola pôvodne miestne božstvo a ochrankyňa tunajšej veštiarne. V dobe Ptolemaiovcov bol Pervadžet hlavným mestom nílskej delty, či podľa Herodiána hlavnou osadou. Herodotos ho označuje ako hlavné mesto Chemmitského nomu, Klaudios Ptolemaios Ftenotitského nomu a Plínius Starší jednoducho oblasti Fteneta.

Pervadžet mal veľký význam už v preddynastickom období starovekého Egypta. Archeologické nálezy dokladajú, že po zjednotení Egypta nahradila kultúra Horného Egypta miestnu kultúru, čo umožňuje presnejšie sledovať samotný proces zjednotenia.

Mesto bolo v staroveku preslávené svojim chrámom a veštiarňou zasvätenou bohyni Vadžet, ktorú Gréci stotožňovali so svojou bohyňou Léto alebo Ladónou. Na počesť bohyne sa v Pervadžete konali každoročné slávnosti. Okrem tohoto chrámu sa v meste nachádzala aj menšia svätyňa boha Hora a bohyne Bastet.

 Referencie 

Kategória:Staroveké mestá
Kategória:Zaniknuté sídla v Egypte