Obete druhej svetovej vojny

Druhá svetová vojna bola najkrvavejší a najbrutálnejší konflikt v novodobých ľudských dejinách, spôsobila smrť desiatok miliónov ľudí. Všeobecne sa usudzuje, že vojne zahynulo najmenej 50Osborne, E. W., Causalities. in Tucker, S. C. (Ed.) World War II A Student Encyclopedia. ABC Clio, Santa Barbara, s. 263-265 až 80 miliónov ľudí, čo predstavuje asi 2,5 až 4% svetovej populácie v roku 1939 (odhad z asi 2 miliárd ľudí). Tabuľky a grafy nižšie poskytujú prehľad o počte padlých podľa krajín a bojujúcich strán, na ktorej sa krajina zúčastnila na vojne.

 Celkové straty 
náhľad|Ruka trčiaca z rozvalín jedného z protilietadlových krytov v Drážanoch.
Celkové straty na životoch spôsobené druhou svetovou vojnou podľa štatistík prezentovaných v tomto článku predstavujú vyše 72 miliónov ľudí. Straty civilistov, ktorých hodnoty sú najslabšie preukázateľné predstavujú asi 47 miliónov, vrátane asi 20 miliónov ľudí, ktorí zomreli počas vojny v dôsledku hladu a chorôb. Vojenské straty predstavujú asi 20 - 25 miliónov (najmenej 16% povolaných do zbrane), vrátane 5 miliónov vojnových zajatcov. Spojenci stratili asi 61 miliónov ľudí, štáty Osi stratili 11 miliónov. (Straty niektorých krajín, ktoré pôvodne bojovali spoločne s krajinami Osi a neskôr prešli na stranu spojencov sú započítané medzi straty Spojencov, nezávisle na tom, kedy ich utrpeli.) Veľkú disproporciu medzi obeťami, či vojnovými škodami zapríčinilo viacero faktorov, ako bola vojenská taktika, zločiny proti ľudskosti, ekonomické prípravy a celkový stupeň technického rozvoja.

 Diskutované počty 
Štatistiky obetí druhej svetovej vojny sa v závislosti od zdroja výrazne rozchádzajú. Najoptimistickejšie odhady hovoria o najmenej 50 miliónoch, tie najhoršie o viac než 70-80 miliónoch mŕtvych. Nejasnosti ohľadom výšky obetí vojny spôsobil rad faktorov vrátane toho, že niektoré krajiny pristúpili k nebývalému stupňu represií (genocíde) civilného obyvateľstva, čo malo za následok, že v niektorých komunitách nezostali svedkovia alebo hodnoverné dôkazy, preukazujúce presnú výšku obetí, ktorá preto musela byť po vojne len odhadovaná. Pri niektorých bojových operáciách boli zničené alebo zajaté veľké armádne celky a ich dokumentácia bola spravidla porazenou stranou zničená aby sa nedostala do rúk nepriateľa. Evidencia obetí v týchto prípadoch nebola vždy dôsledná alebo možná. Ku koncu vojny sa ustupujúce vojská, resp. represívne zložky štátov Osi snažili zahladzovať dôkazy o svojich zločinoch na sovietskom a poľskom území. Naviac niektoré oblasti boli natoľko zdevastované bojovými operáciami a/alebo taktikou spálenej zeme jednotlivých bojujúcich strán, že v oblastiach nezostali svedkovia, alebo inštitúcie, ktoré by za normálnych okolností viedli evidenciu obetí. Neprehľadnosť do situácie vniesli aj povojnové zmeny hraníc štátov, hromadné vysťahovanie a presuny civilného obyvateľstva.

Zdroje použité v tomto článku pochádzajú zo súčasných odhadov. Dôležité boli najmä výskumy v Rusku po páde Sovietskeho zväzu, ktoré vrhli na straty krajiny nové svetlo. Straty ZSSR, sa podľa súčasných predstáv odhadujú na 26,6 milióna mŕtvych. Viacerí autori však spochybňujú presnosť počtov najmä civilných obetí, ktoré boli iba odhadované z nepresných informácií o rozdieloch v počte obyvateľov mnoho rokov pred a po vojne. Historici v postkomunistickom Poľsku odhadujú straty etnických Poliakov a Židov na 4,9 milióna. Historik zaoberajúci sa nemeckou armádou Dr. Rűdiger Overmans publikoval v roku 2000 štúdiu, ktorá odhaduje počet nemeckých padlých a nezvestných vo vojne na 5,3 milióna. Počet padlých Britského spoločenstva je založený na výskume organizácie CWGC. Uvedené straty zahŕňajú aj 12 miliónov úmrtí v dôsledku vojnou spôsobeného hladu v Číne, Indonézii, Indočíne a Indii, ktoré sa často za straty v dôsledku vojny nepovažujú.

 Straty jednotlivých krajín 
náhľad|vpravo|225px|Graf znázorňujúci podiel strát jednotlivých strán.
náhľad|Mŕtvi čínski civilisti pred protileteckým krytom ušliapaní davom, ktorý sa v panike snažil dostať do krytu pred japonským náletom.náhľad|Vojenský cintorín v Belgicku.
náhľad|Mŕtvi v koncentračnom tábore Bergen-Belsen.

Straty počas druhej svetovej vojny boli medzi jednotlivé bojujúce strany rozložené nerovnomerne. To sa týka najmä civilných obetí. Nasledujúca tabuľka podáva informácie o stratách jednotlivých krajín, počte ich obyvateľov na začiatku vojny a celkovom percentuálnom počte strát v pomere k obyvateľstvu.

 Krajina Počet obyvateľov v roku 1939 Počet padlých vojakov Civilné obete Obete židovského holokaustu Obete celkom Obete / % populácie Albánsko  1 100 000  28 000  200  28 200  2,56% Austrália  7 000 000  40 400  100   40 500  0,58% Barma  17 500 000  60 000   60 000  0,34% Belgicko  8 400 000  12 100 52 000 24 000  88 100  1,05% Brazília  41 500 000  1 000 1 000   2 000  0,00% Bulharsko  6 300 000  22 000    22 000  0,35% Česko-Slovensko  15 300 000  25 000  63 000  277 000  365 000 2,39% Čína  530 000 000  3 000 000  17 000 000  20 000 000  3,78% Dánsko  3 800 000  1 300  1 800  100  3 200  0,08% Estónsko  1 100 000   40 000  1 000 41 000 3,73% Etiópia  14 100 000  5 000  200 000   205 000  1,45% Filipíny  16 400 000  57 000  90 000  147 000  0,9% Fínsko  3 700 000  95 000  2 000   97 000  2,62% Francúzsko  41 700 000  212 000  267 000 83 000 562 000 1,35% Francúzska Indočína  24 600 000   1 000 000  1 000 000  4,07% Holandsko  8 700 000  7 900  92 000 106 000 205 900  2,37% India  386 000 000  87 000  1 500 000   1 587 000  0,41% Indonézia  70 500 000  4 000 000  4 000 000  5,67% Irak  3 700 000  1 000    1 000  0,03% Irán  14 000 000  200    200  0,00% Írsko  4 250 000  100   100  0,00% Island  120 000   200  200  0,17% Japonsko  72 000 000 2 000 000  600 000   2 600 000  3,61% Juhoslávia  15 400 000  446 000  514 000 67 000 1 027 000  6,67% Juhoafrická republika  10 300 000  11 900   11 900  0,12% Kanada  11 300 000  45 300    45 300  0,4% Kórea  23 400 000   60 000   60 000  0,26% Litva  2 500 000   212 000 141 000 353 000  14,12% Lotyšsko  2 000 000   147 000  80 000  227 000  11,35% Luxembursko  300 000   1 000 1 000 2 000  0,67% Maďarsko  9 200 000  300 000  80 000 200 000 580 000  6,3% Malajzia  5 500 000  100 000  100 000  1,82% Malta  300 000   1 500   1 500  0,5% Mongolsko  700 000  300    300  0,04% Nacistické Nemecko  69 300 000  5 500 000  1 840 000 160 000 7 500 000  10,82% Newfoundland  300 000 1 000100  1 100  0,37% Nórsko  2 900 000  3 000  5 800  700  9 500 0,33%  Nový Zéland  1 600 000 11 900   11 900  0,74% Poľsko  34 800 000  400 000  2 200 000 3 000 000  5 600 000  16,09% Portugalský Timor  500 000  55 000  55 000  11,0% Rakúsko  7 000 000  45 000  65 000  110 000  1,57% Rumunsko  19 900 000  316 000 56 000  469 000 841 000 4,23% Grécko  7 200 000  20 000 209 00071 000 300 000  4,17% Singapur  700 000   50 000  50 000  7,14% Sovietsky zväz  168 500 000  10 700 000  11 500 000  1 000 000  23 200 000  13,77% Španielsko  25 500 000  4 500   4 500  0,02% Spojené kráľovstvo  47 800 000  382 600  67 800   450 400  0,94% Taliansko  43 800 000  306 400  145 100  8 000  459 500  1,05% Thajsko 15 300 000  5 600  5 600  0,04% Tichomorské ostrovy  1 900 000  57 000 57 000 3,0% USA  132 000 000  407 300 11 200  418 500  0,32% Celkom  1 971 470 000  24 456 700  42 326 700  5 754 000  72 537 400  3,17%

 Československo 
Celkové straty na životoch obyvateľov Československa dosahovali asi 350 000 až 360 000.Ústredná rada SZPB, Bratislava – Ročenka odbojárov 2005 ISBN 80-968005-8-2, s. 1 Z toho v koncentračných táboroch zahynulo približne 235 000 osôb, z toho asi 149 000 židovského pôvodu. V Česku to bolo asi 78 000 a na Slovensku 71 000 osôb. Celkovo však prešlo koncentračnými tábormi asi 350 000 osôb. Neskoršia dokumentácia uvádza pre Česko 92 000 deportovaných (z toho 79 000 mŕtvych), zo Slovenska bolo deportovaných 109 000 ľudí. Pri stanných právach bolo bez súdov popravených 10 000 osôb. Počet padlých príslušníkov vojenských a partizánskych jednotiek predstavuje asi 12 000 osôb. Pri leteckých náletoch zahynulo 7000 osôb. Bezprostredne po skončení vojny zahynulo na následky prežitého utrpenia asi 95 000 osôb. Počas vojny bolo umučených a zavraždených asi 15 000 detí, prevažne židovského pôvodu, ale aj z vypálených obcí. Nacistický vpád na Slovensko si vyžiadal viac ako 10 000 obetí, v Pražskom povstaní padlo asi 1600 bojovníkov. Na nútené práce do Nemecka a do nacistami okupovaných krajín bolo nasadených asi 500 000 osôb z bývalého Česko-Slovenska. (Zo Slovenska to boli najmä vojaci dvoch odzbrojených východoslovenských divízií a zaistení obyvatelia vypálených obcí). Pri represáliách a prenasledovaní partizánov bolo čiastočne alebo úplne vypálených 90 obcí v Česku a na Slovensku.

 Sovietsky zväz 
náhľad|Nemcami obesení partizáni, rok 1943.
náhľad|Cintorín sovietskych padlých vo Varšave.
Sovietsky zväz bol krajinou, ktorá počas druhej svetovej vojny v Európe utrpela najťažšie ľudské straty, väčšinu z nich počas bojov s nacistickým Nemeckom. V krajine zahynulo alebo zomrelo v dôsledku vojnových útrap približne 26,6 milióna ľudí, z toho asi 8,7 milióna vojakov na fronte.Ellman, M., Saksudov, S., 1994, Soviet Deaths in the Great Patriotic War: A Note. Europe-Asia Studies, 46, 4, s. 671 - 680 Ďalších 127 000 sovietskych vojakov padlo v rokoch 1939/1940 počas zimnej vojny s Fínskom. Na počet obyvateľov síce utrpelo najťažšie straty Poľsko (zahynulo 16 % predvojnovej populácie), avšak viaceré regióny Sovietskeho zväzu, predovšetkým Ukrajina (16 %) a Bielorusko (25 %) utrpeli straty rovnako vysoké alebo vyššie.

 Vývoj informácii o výške strát 
Krátko po vojne, v marci 1946, Stalin verejne priznal, že Sovietsky zväz stratil počas vojny 7 miliónov občanov. Toto číslo bolo silne podhodnotené. Počas Chruščovovej éry bolo oficiálne priznané, že krajina prišla asi o 20 miliónov občanov. Až počas Gorbačovovej vlády koncom 80. rokov 20. storočia, však boli sovietske straty systematicky skúmané špeciálnou komisiou, ktorá stanovila, ich výšku na približne 26,6 milióna. Toto číslo Gorbačov po prvýkrát verejne prezentoval pri príležitosti 45. výročia konca vojny (teda v roku 1990).

 Straty podľa republík 
Odhady strát jednotlivých republík ZSSR počas vojny podľa Erlichmana (2004)Erlichman, V., 2004: Poteri narodonaseleniia v XX veke: spravočnik. Ruskaja panorama, Moskva. s. 21–35 sú založené na predvojnových štatistikách, ktoré uvádzajú, že v krajine žilo roku 1940 194 090 milióna ľudí. Súčasné štatistiky však naznačujú, že toto číslo bolo o niečo nižšie - 192,598 milióna obyvateľov.Andreev, E.M., Darenij, I. E., Charkova, T.L., 1993, Naselenie Sovetskogo Sojuza, 1922–1991. Nauka, Moskva, 118 s. Obyvateľstvo ZSSR v roku 1940 zahŕňalo nové oblasti anektované v rokoch 1939 až 1945 vo východných častiach vtedajšieho Poľska, Litvy, Lotyšska, Estónska, Rumunskej Besarábie a Bukoviny, Podkarpatskej Rusi, Južný Sachalin a Kaliningradskú oblasť.

Erlichman tiež dodáva, že počas vojny zomrelo 1 700 000 osôb v dôsledku sovietskych represii. (200 000 popravených; 4 500 000 uväznených v táboroch Gulag, z nich 1 200 000 zahynulo; 2 200 000 deportovaných, z nich 300 000 zahynulo).

Straty asi 2 miliónov civilných obyvateľov západných častí Bieloruska, Ukrajiny a Litvy sú započítavané aj do strát Poľska. Sovietmi anektované oblasti západného Bieloruska, Ukrajiny a Vilniusu obývalo v roku 1939 asi 13 miliónov ľudí. Z nich sa po vojne asi 1,4 milióna smelo presťahovať na základe sovietsko-poľských dohôd späť do Poľska.

 Sovietska republika  Populácia roku 1940 (v rámci hraníc v rokoch 1946-91)  Padlých vojakov  Mŕtvych civilistovv dôsledku bojov a zločinov proti ľudskosti  Mŕtvych civilistovv dôsledku hladu a chorôbspôsobených vojnou   Celkovo  % mŕtvych z populácie roku 1940 Arménsko  1 320 000  150 000  30 000  180 000  13,6% Azerbajdžan  3 270 000 210 000  90 000  300 000  9,1% Bielorusko  9 050 000  620 000  1 360 000310 000  2 290 000  25,3% Estónsko  1 050 000 30 000  50 000  80 000  7,6% Gruzínsko  3 610 000 190 000   110 000   300 000  8,3% Kazachstan6 150 000  310 000  350 000  660 000  10,7% Kigrizsko  1 530 000  70 000  50 000  120 000  7,8% Lotyšsko  1 890 000  30 000190 00040 000   260 000  13,7% Litva  2 930 000  25 000  275 000 75 000 375 000  12,7% Moldavsko 2 470 000  50 000  75 000 45 000 170 000  6,9% Rusko  110 100 000  6 750 000  4 100 000  3 100 000  13 950 000  12,7% Tadžikistan  1 530 000  50 000 70 000  120 000  7,8% Turkmenistan  1 300 000 70 000  30 000  100 000  7,7% Ukrajina  41 340 000  1 650 000  3 700 000  1 500 000  6 850 000  16,3% Uzbekistan  6 550 000  330 000  220 000  550 000  8,4% Neidentifikovaní  – 165 000  130 000  295 000  ZSSR celkom  194 090 000  10 600 000  10 000 000  6 000 000  26 600 000  13,7%

 Vojenské straty podľa národnosti 
náhľad|Sovietsky vojenský cintorín v Svidníku. V masových hroboch je pochovaných 9000 sovietskych vojakov, ktorí padli počas bojov na východnom Slovensku.
Z hľadiska národnosti padlých vojakov možno straty ZSSR rozdeliť nasledovne:Filmošin, M. V., 1999, Ljudskie poteri vooružennych sil SSSR. Mir Rossii, 8, 4, s. 92-101
 Národnosť padlých vojakov  Padlých (tis. ľudí) % celkového počtupadlých vojakov Rusi 5 756,0 66,402 Ukrajinci  1 377,4 15,890 Bielorusi 252,9 2,917 Tatári 187,7 2,165 Židia 142,5 1,644 Kazachovia 125,5 1,448 Uzbeci 117,9 1,360 Arméni 83,7 0,966 Gruzínci 79,5 0,917 Mordvíni 63,3 0,730 Čuvaši 63,3 0,730 Jakuti 37,9 0,437 Azerbajdžanci 58,4 0,673 Moldavci  53,9 0,621 Baškirci 31,7 0,366 Kirgizi 26,6 0,307 Udmurdi  23,2 0,268 Tadžici  22,9 0,264 Turkméni  21,3 0,246 Estónci  21,2 0,245 Marijci  20,9 0,241 Burjati  13,0 0,150 Komijci 11,6 0,134 Lotyši 11,6 0,134 Litovci 11,6 0,134 Národnosti Dagestanu 11,1 0,128 Oseti 10,7 0,123 Poliaci 	 10,1 0,117 Kareli 	 9,5 0,110 Kalmyci 	 4,0 0,046 Kabardínci a Balkari 	 3,4 0,039 Gréci 	 2,4 0,028 Čečeni a Inguši 	 2,3 0,026 Fíni 	 1,6 0,018 Bulhari 	 1,1 0,013 Česi a Slováci 	 0,4 0,005 Číňania 	 0,4 0,005 Asýrčania  0,2  0,01 Juhoslovania 	 0,1 0,001 Ostatné národnosti 	 33,7 0,389 Celkovo 8 668,4 100,0

 Referencie 

 Iné projekty 

 Zdroj 


Kategória:Druhá svetová vojna