Manehto

Manehto alebo Manethó(n) (iné mená pozri nižšie) bol staroegyptský dejepisec a kňaz zo Sebennyty (, dnes Samanúd) v Egypte. Žil v ptolemaiovskom období, približne v 3. storočí pred Kr. 

Okrem iného napísal dielo Aigyptiaka (), ktoré sa zaoberalo históriou starovekého Egypta. Aj napriek tomu, že sa zachovalo len vo forme opisov výťahu pôvodnej práce, má veľký význam pre egyptológiu a často sa k nemu aj dnes obracajú odborníci ako na relevantný zdroj informácií o chronológii staroegyptských dejín.

 Meno 

Originálny tvar mena v starej egyptčine je dnes neznámy, mohlo snáď znieť Manehto. Existuje niekoľko jeho hypotetických významov, pôvodne mohlo znamenať „Pasák koní“, „Dar Thovta“, „Milovaný Thovtom“, „Pravda Thovta“, „Milovaný Neitou“ alebo „Milenec Neity“. 

Grécke tvary sú:
 Μανέθων – prepis: Manethón/ManetónPrepis podľa zásady prispôsobovania antických mien v kap. 3 PSP, t. j. s t namiesto th. Pozri aj diskusiu k tomuto článku./Manetonprepis bez vyznačenie akýchkoľvek dĺžok. – výslovnosť vyjadrená slovenským znakmi: [manetʰón] (toto je najstarší grécky tvar; je doložený u Flavia Iosepha)
 Μανήθων – prepis: Manéthón/Manétón/Maneton – výslovnosť: [manétʰón] (toto je zriedkavý variant predchádzajúceho tvaru)
 Μανέθω – prepis: Manethó/Manetó/Maneto – výslovnosť: [manetʰón] (takto v Synkellových opisoch verzií Africana a Eusebia)
 Μανέθως – prepis: Manethós/Manetós/Manetos – výslovnosť: [manetʰós] (takto u Plutarcha a Eusébia)
 Μάνεθος – prepis: Manethos – výslovnosť: [manetʰos] (toto je zriedkavý variant predchádzajúceho tvaru)
 Μαναίθως – prepis: Manaithós/Manaithos – výslovnosť: [manaitʰós] (u Claudia Aeliana a v byzantskej encyklopédii z 10. storočia Sude) 
 Μᾰνέθωθ – prepis: Manethóth/Manethoth – výslovnosť: [manetʰótʰ]

V českých textoch sa (popri vyššie uvedených tvaroch) vyskytuje aj tvar ManéthónManéthón. In: Slovník antické kultury. Praha: Svoboda. 1974. S. 369, Manéthó a ojedinele aj tvar Manéthós, t. j. s dĺžňom nad e. Pri týchto tvaroch nie je jasné, či ide o neznalosť správneho gréckeho tvaru mena (zoznam je uvedený vyššie) alebo ide o nevedomosť o tom, že grécky tvar Μανήθων/Manéthón je zriedkavý (a grécky tvar Μανήθω/Manéthó či Μανήθως/Manéthós sa vôbec nevyskytuje), alebo ide o vyznačenie akcentu (teda nie dĺžky) na e.

V latinských textoch môžeme nájsť tvary Manethon, Manethos, Manethonus a Manetos.

 Život a dielo 

Hoci sa nezachovali žiadne záznamy o dátume narodenia alebo úmrtia Manehta, jeho dielo je najčastejšie spájané s obdobím vlády Ptolemaia I. Sotéra (323 – 283 pred Kr.) a Ptolemaia II. Filadelfa (285 – 246 pred Kr.), viac detailov o jeho živote nepoznáme. Ak je Manetho spomenutý na Hibehskom papyruse (pHibeh 1.72) datovanom do rokov 241/0 pred Kr. autorom spisu Aigyptiaka, mohol pôsobiť aj počas vlády Ptolemaia III. Euergeta (246 – 222 pred Kr.). Napriek tomu, že bol rodeným Egypťanom, svoje práce písal v koiné (helenistickej gréčtine). Manethovi sa pripisujú nasledujúce diela:
 Aigyptiaka,
 Proti Hérodotovi,
 Posvätná kniha,
 O starobylosti a náboženstve,
 O sviatkoch,
 O príprave kýf,
 Prehľad fyziky.

Autorstvo astrologického spisu Kniha Sothis je tiež pripisované jemu. Ako prvý vo svojej práci Aigyptiaka zaviedol pojem „dynastia“ () (v knihe je vytlačené neplatné ISBN 80-86027-26-28), ktorým označoval skupinu vládcov s určitými spoločnými znakmi.

Bol pravdepodobne kňazom slnečného božstva Rea v Héliopole (podľa byzantského historika Georgia Synkella bol hlavným kňazom) a významnou osobnosťou Serapidovho kultu. Serapis bolo božstvo, ktoré vzniklo v grécko-macedónskom období transformáciou pôvodného egyptského kultu býka Hapiho (etym. Usir-Hapi → Osiris-Ápis → Serapis), pravdepodobne po založení Alexandrie Alexandrom Veľkým. Socha boha Serapida bola dovezená v rokoch 286 – 278 pred Kr. Ptolemaiom (asi I. Sóterom, ako potvrdzuje Ploutarchos a Tacitus).Tiež je možný Ptolemaios II. Filadelfos a existuje tradícia v staroveku, podľa ktorej to bol Ptolemaios III. Euergetés. (; ) Na túto operáciu dohliadal Timotheos z Atén (autorita eleusínskeho kultu Démétér) a Manehto.

 Poznámky 

 Referencie 

 Literatúra 





 Ďalšia literatúra 











 Pozri aj 
 Dejiny starovekého Egypta
 Zoznam vládcov starovekého Egypta

 Zdroj 

Kategória:Egyptskí spisovatelia