Slovácko

Slovácko bolo do začiatku 20. storočia v češtine, a zhruba do polovice 19. storočia nevhodne aj v slovenčine, aj synonymum slova SlovenskoM.M.M.: Slovácko či Slovensko. In: Světozor, roč. 2, 302-303 dostupné onlineslovácky. In: slovácký. In: Příruční slovník jazyka českého 1935-1957, pozri Slovensko (rozlišovacia stránka).
Slovácko (iné, skôr staršie názvy [české aj slovenské]: Moravské Slovensko/moravské SlovenskoSlovácko. In:  (Poznámka: Názov Slovácko je tu označený ako nesprávny- citát: „Slovácko, správne Moravské Slovensko…“) (Poznámka: Text spomína kolísanie úzu v češtine medzi názvami Moravské Slovensko a Slovácko v 30. rokoch 20. storočia, pričom uvádza, že donedávna sa normálne rozlišovalo medzi moravským Slovenskom [t.j. Slováckom] a uhorským Slovenskom [t.j. vlastným Slovenskom]), Moravské Slovácko/moravské  Slovácko) je národopisná oblasť južnej Moravy juhovýchodne od Brna na hraniciach so Slovenskom. Jej obyvatelia sa nazývajú Slováci (ženský rod: Slováčka alebo Slovenka) Slovák². In:  alebo Moravskí Slováci.

Hranice 
Prirodzené hranice Slovácka tvorí na severe a severozápade pohorie Ždánický les a Chřiby, na juhovýchode hrebeň Bielych Karpát na moravsko-slovenskej hranici a na juhu tok rieky Dyje. Obsahuje okres Hodonín a okres Uherské Hradiště, zasahuje do okresu Zlín a okresu Břeclav. Delí sa na národopisné podoblasti Luhačovické Zálesí, Moravské Kopanice, Horňácko, Dolňácko, Podluží a Hanácké Slovácko. K Slovácku je po novom priradená aj oblasť  Podpálaví v okolí Mikulova, kde došlo po druhej svetovej vojne k odsunu pôvodného prevažne nemecky hovoriaceho obyvateľstva a miestnych chorvátskych usadlíkov.

 Dejiny a vzťah k dnešným Slovákom 
Dnešné Slovácko v 9. storočí pravdepodobne tvorilo politické jadro Veľkej Moravy. Potom jeho východná časť patrila do Uhorska, dnešná hranica vznikla až v 12. storočí. Ottův slovník naučný (začiatok 20. storočia) celé Slovácko ešte uvádza ako súčasť Slovenska (vtedy chápaného ako územie prevažne obývané Slovákmi). Aj Masarykův slovník naučný (1932) ešte uvádza moravských Slovákov explicitne ako súčasť SlovákovSlováci. In: . Rovnako napr. českí vedci F. Trávníček (Dialektologická mapa moravská s prílohou Moravská nářečí 1926) a Vážný (1935 a detto v jeho texte v Slovenskom náučnom slovníku 1932) zaraďovali slovácke nárečia pod slovenské nárečia, nie pod české nárečiaslovenská jazyk. In: . Po druhej svetovej vojne sa už moravskí Slováci obyčajne uvádzajú ako súčasť českého národa.

 Pokus o pripojenie Slovácka k Slovenskému štátu 
Podrobnejšie informácie o žiadosti združenia Národopisná Morava sú uvedené v článku Veľké Slovensko.

 Schéma podoblastí Slovácka 
Členenie Slovácka prešlo za posledné storočie významným vývojom. Zmeny súviseli predovšetkým s rozvojom národopisných poznatkov. Rozdelenie na podoblasti je založené na odlišnostiach typu krajiny, bývalého spôsobu života, poľnohospodárstve, pôvodu obyvateľov, nárečí, ľudovej hudby, pôvodnej ľudovej architektúry a podobne. Významným prvkom sú kroje.

Dnes prevažuje nasledujúce členenie. Slovácko sa delí na 7 podoblastí vrátane Podpálaví. Podstatnú časť tvori Dolňácko, ktoré sa delí na 4 časti.
 Podluží
 Horňácko
 Hanácké Slovácko
 Luhačovické Zálesí
 Moravské Kopanice
 Podpálaví, používajú sa aj názvy Charvátsko alebo Mikulovsko
 Dolňácko
 Uherskohradišťské Dolňácko (skrátene aj Uherskohradišťsko)
 Strážnické Dolňácko (Strážnicko)
 Kyjovské Dolňácko (Kyjovsko)
 Uherskobrodské Dolňácko (Uherskobrodsko), používa sa aj starší názov Záhoří (tento názov je dosť rozšírený a mimo územia Slovácka existujú iné oblasti pomenované podobne, napríklad Hostýnské Záhoří alebo slovenský región Záhorie.

 Referencie 

 Iné projekty 


 Externé odkazy 
 Stránka Regiónu Slovácko
 Stránka národopisného a vlastivedného časopisu Slovácka 
 Stránka nielen o tradičnej ľudovej kultúre na Slovácku
 Stránka spolku Moravské dědictví 
 Turisticke miesta Slovácka/ 
 Kanál o regióne Slovácko na YouTube 
 František Kretz (1924): Slovácko

Kategória:Morava