Slovenské vzdušné zbrane

Slovenské vzdušné zbrane (skratka: SVZ) boli leteckou zložkou Brannej moci Slovenskej republiky (1939 – 1945). Existovali od marca 1939 do augusta 1944. Ich úlohou bola obrana vzdušného priestoru Slovenska, ale zúčastnili sa aj vojenských operácií proti Červenej armáde na východnom fronte. Prvé bojové akcie uskutočnili v tzv. „Malej vojne“ a vo vojne proti Poľsku.

Lietadlá pre výcvik poskytlo Nemecko a Taliansko (tiež aj česko-slovenská zbrojovka Brno). K obrane slovenského vzdušného priestoru boli používané stroje Messerschmitt Bf 109 (verzie E a G), Avia B.534 a ďalšie stíhacie lietadlá. S obranou samozrejme pomáhali aj jednotky Luftwaffe dislokované v oblasti. 

Keď 29. augusta 1944 vypuklo Slovenské národné povstanie, vzniklo aj s pomocou niekoľkých ukoristených lietadiel slovenské povstalecké letectvo.

 História 
 Prvé bojové nasadenie 

Krst ohňom prekonalo slovenské letectvo hneď v marci 1939, kedy maďarská armáda vnikla po zabratí Podkarpatskej Rusi (16. marca) na územie východného Slovenska. Proti maďarským vzdušným silám boli nasadené 45. a 49. stíhacia letka s dvadsiatimi lietadlami B.534 a 12. a 13. pozorovacia letka, vyzbrojená asi dvadsiatimi lietadlami Š.328, operujúce z letiska v Spišskej Novej Vsi. Ich protivník nasadil do akcie stíhaciu letku 1/1 „Íjász“, vybavenú talianskymi stíhačkami Fiat CR.32. Hneď v prvý deň operácií (23. marca) stratili Slováci dve B.534, zasiahnuté protilietadlovou paľbou. 26. marca bolo podpísané prímerie; počas štyroch dní bojov však Slovensko stratilo deväť lietadiel Avia B.534 a štyri Letovy Š.328, sedem pilotov bolo zabitých a jeden zajatý.

 Invázia do Poľska 
Svoju úlohu zohralo slovenské letectvo aj pri invázii do Poľska. Nasadilo pritom 39. a 45. stíhaciu letku a 16. pozorovaciu letku. Hlavnou úlohou stíhacích letiek bolo sprevádzanie nemeckých strmhlavých bombardérov Junkers Ju 87 pri útokoch na poľské pozície. Pri vykonávaní týchto akcií stratili Slováci dve svoje lietadlá (pravdepodobne B.534). 16. pozorovacia letka potom zhadzovala ľahké bomby a letáky, a podieľala sa na kuriérskej službe.

 Boje v Sovietskom zväze 

Dňa 22. júna 1941 prekročila nemecká armáda hranice Sovietskeho zväzu, ktorému Tretia ríša vzápätí vyhlásila vojnu. V ten istý deň Slovensko prostredníctvom prezidenta a ministra zahraničných vecí vyjadrilo tomuto ťaženiu podporu, čo o dva dni neskôr potvrdilo vyslaním bojových jednotiek na východný front. Na fronte bolo okrem pozemného vojska nasadené aj slovenské letectvo. Napriek nedostatkom vo výzbroji a výcviku si slovenskí letci viedli pomerne úspešne a na zastaraných dvojplošníkoch získali množstvo vzdušných víťazstiev. Legendárna letka 13, prezbrojená na Messerschmitty Bf 109, pokračovala v boji po boku Luftwaffe aj po stiahnutí väčšiny ostatných slovenských jednotiek. Najúspešnejším pilotom bol Ján Režňák s 32 potvrdenými zostrelmi.

Obrat vo vojne na východnom fronte však čoskoro demoralizoval aj letectvo, rovnako ako u pozemného vojska aj tu dochádzalo k prípadom dezercie a po vypuknutí Slovenského národného povstania sa niektorí letci pridali na stranu povstalcov. Povstalecké letectvo využívalo viacero strojov bývalých Slovenských vzdušných zbraní (Avia B.534, Letov Š.328, Messerschmitt Bf 109 (verzie E a G), Focke-Wulf Fw 189 a ďalšie). Jeho hlavnou oporou však bol 1. česko-slovenský samostatný stíhací letecký pluk, ktorý priletel na povstalecké územie zo ZSSR a operoval na sovietskych strojoch Lavočkin La-5FN.

 Organizácia 
 Vznik 
Slovenské letectvo vzniklo na základe česko-slovenského Leteckého pluku 3 "Generála-letca Milana Rastislava Štefánika", ktorý ako jediný zo šiestich česko-slovenských leteckých plukov bol umiestnený na Slovensku. Po vzniku Slovenskej republiky, v marci 1939, prevzali novovzniknuté Vzdušné zbrane jeho leteckú výzbroj a organizačnú štruktúru. Veliteľom letectva sa stal pplk. Ján Ambruš, veliteľom pluku mjr. Karol Sojček. Letectvo sa v tej dobe potýkalo hlavne s nedostatkom pilotov a zastaranosťou leteckého parku.

Letecký pluk „Generála-letca M. R. Štefánika“ (stav k marcu 1939)
 1. peruť
 9. pozorovacia letka (Vajnory, Letov Š.328)
 64. výzvedná letka (Vajnory, Letov Š.328)
 2. peruť
 12. pozorovacia letka (Spišská Nová Ves, Letov Š.328)
 13. pozorovacia letka (Spišská Nová Ves, Letov Š.328 a Aero AP.32)
 49. stíhacia letka (Spišská Nová Ves, Avia B.534)
 3. peruť
 37. stíhacia letka (Piešťany, Avia B.534)
 38. stíhacia letka (Piešťany, Avia B.534)
 39. stíhacia letka (Piešťany, Avia B.534 a Avia Bk.534)
 45. stíhacia letka (Piešťany, Avia B.534)
 4. peruť
 10. pozorovacia letka (Nitra, Letov Š.328)
 15. pozorovacia letka (Nitra, Letov Š.328, Letov Š.128, Letov Š.218, Letov Š.16, Aero A.230, Aero A.330 a Avia Ba.33)
 16. pozorovacia letka (Tri Duby, Letov Š.328 a Letov Š.16)
 Náhradná letka (Piešťany, Avia Ba.33, Avia Ba.34 a Aero AP.32)
 Cvičná letka (Vajnory, Nitra a Piešťany, Avia B.534, Letov Š.328, Praga E.39, Praga E.241, Avia Ba.122, Avia Bš.122, Aero A.100, Aero A.11, Aero A.200, Avia B.34, Letov Š.16, Aero A.211 a Dewoitine D.1)
 Technická letka (Piešťany)
 Letecký park a dielne (Nitra)
 Letecká strelnica (Malacky-Nový Dvor)

 Reorganizácia v roku 1939 
Na konci roku 1939 došlo k celkovej reorganizácii jednotiek. Kvôli stálemu nedostatku bojových pilotov bol zredukovaný počet letiek – z piatich stíhacích vznikli tri (11. a 12. v Piešťanoch a 13. v Spišskej Novej Vsi), zo siedmich pozorovacích tiež tri (1. v Žiline, 2. v Spišskej Novej Vsi a 3. v Nitre). Bola vytvorená nová letecká škola v Trenčianskych Biskupiciach, používajúca pôvodne lietadlá česko-slovenskej proveniencie, neskôr potom nemecké lietadlá. Došlo k zlúčeniu veliteľstva leteckého pluku s veliteľstvom letectva na Ministerstve národnej obrany. Navyše vznikli nové samostatné perute, podliehajúce jednotlivým veliteľstvám divíznych oblastí.

Slovenské vzdušné zbrane (stav k októbru 1939)
 Peruť I (Nitra)
 Letka 9
 Letka 10
 Letka 16
 Peruť II (Spišská Nová Ves)
 Letka 12
 Letka 45
 Letka 49 (rámcová)
 Peruť III (Piešťany)
 Letka 37
 Letka 39
 Letka 64
 Letka 38 (rámcová)
 Náhradná peruť (Piešťany)
 Letecký park a dielne

Slovenské vzdušné zbrane (stav k januáru 1940)
 Veliteľstvo Divíznej oblasti Trenčín (VDO 1)
 Peruť III (Piešťany)
 Letka 3 (Nitra)
 Letka 11 (Piešťany)
 Letka 13 (Piešťany)
 Náhradná peruť (Piešťany)
 Cvičná letka (Piešťany)
 Školná letka (Piešťany)
 Výcviková letka (Piešťany)
 Spravodajská letka (Piešťany)
 Oddiel vzdušného spravodajstva (Piešťany)
 Veliteľstvo Divíznej oblasti Banská Bystrica (VDO 2)
 Peruť I (Zvolen)
 Letka 1 (Zvolen)
 Letka 2 (Spišská Nová Ves)
 Veliteľstvo Divíznej oblasti Prešov (VDO 3)
 Peruť II (Spišská Nová Ves)
 Letka 12 (Spišská Nová Ves)

Príslušníci Slovenských vzdušných zbraní
Velitelia Slovenských vzdušných zbraní
 obdobie veliteľ   1.10.1940 - 4.11.1940 plk. let. Július Smutný 4.11.1940 - 1.5.1942 gen. II. (I.) tr. Anton Pulanich 1.5.1942 - 1.1.1944 plk. gšt. (gen. II. tr.) Štefan Jurech 1.1.1944 - 21.8.1944 plk. gšt. Alojz Ballay 21.8.1944 - 15.9.1944 mjr. gšt. Ondrej Herblay 

 Významní piloti 

 Ján Režňák
 Izidor Kovárik
 Ján Gerthofer
 František Cyprich
 František Brezina
 Anton Matúšek
 František Slavkovský
 Jozef Štauder
 Pavel Zeleňák
 Rudolf Božik
 Vladimír Kriško
 Alexander Gerič
 Jozef Jančovič
 František Hanovec
 Rudolf Palatický
 Štefan Martiš
 Juraj Puškár
 Štefan Ocvirk
 Ondrej Ďumbala
 Jozef Drlička
 Martin Danihel
 Ivan Kocka
 Michal Iľovský

 Lietadlá Slovenských vzdušných zbraní 

 Arado Ar 96B-5
 Bücker Bü 131B Jungmann
 Bücker Bü 133 Jungmeister
 Bücker Bü 181D Bestmann
 Fieseler Fi 156C-2
 Focke-Wulf Fw 44C Stieglitz
 Focke-Wulf Fw 58C Weihe
 Focke-Wulf Fw 189A-1 Uhu
 Gotha Go 145C
 Heinkel He 72B-1 Kadett
 Heinkel He 111H-3
 Junkers W 34h
 Junkers Ju 52/3m g7e
 Junkers Ju 87D-5
 Klemm Kl 35D
 Messerschmitt Bf 109D-2, E-1/B, E-2, E-3, E-4, E-4/N Trop, E-7, E-7/Trop
 Messerschmitt Bf 109G-6
 Siebel Fh 104 Hallore
 Siebel Si 204A
 Avia B.71 (Jediné lietadlo Avia B.71 slúžilo na Slovensku do 18. apríla 1943, kedy s ním čtk. Anton Vanko a štyria ďalší letci preleteli do Turecka. Odtiaľ sa dostali do Veľkej Británie, kde sa zapojili do česko-slovenského odboja.)
 Avia Ba.122
 Avia BH.33E
 Avia B.534
 Aero A.100
 Aero Ab.101
 Aero AP.32
 Beneš-Mráz Be.51 Beta-Minor
 Letov Š.231
 Letov Š.328
 Praga BH.39
 Praga A/B.32 Pardubitz
 Praga E.210
 Praga E.240
 Zlín Z.XV
 Zlín Z.XII
 Caudron C.445 Goéland
 Avro 626
 Savoia-Marchetti SM.84bis

 Typy lietadiel a ich početné stavy k 14. marcu 1939 
 Aero A.11 (5)
 Aero A.25 (1)
 Aero A.32 (5)
 Aero Apb.32 (1) 
 Aero A.35 (1) 
 Aero A.100 (16)
 Aero Ab.101 (2) 
 Aero A.134 (1)
 Aero A.211 (3)
 Aero A.230 (3)
 Aero A.330 (4)
 Aero MB.200 (1)
 Avia Bš.21 (1)
 Avia Ba.33 (4)
 Avia B.34 (3)
 Avia B.122 (2)
 Avia Ba.122 (4)
 Avia Bš.122 (9)
 Avia B.534 (66)
 Avia Bk.534 (15)
 Avia F.VIIb (1)
 Avia B.71 (1)
 Beneš-Mráz Be.50 (2)
 Beneš-Mráz Be.60 (3)
 Beneš-Mráz Be.150 (2)
 Beneš-Mráz Be.555 (1)
 Dewoitine D.1 (4)
 Letov Š.16 (10)
 Letov Š.128 (5)
 Letov Š.218 (10)
 Letov Š.239 (5)
 Letov Š.328 (101)
 Letov Š.616 (6)
 Praga E.39 (34)
 Praga E.41 (3)
 Praga E.114 (5)
 Praga E.241 (14)
 Tatra T.131 (1)
 Zlín Z.XII (3)

 Vývoj leteckého výsostného znaku Slovenských vzdušných zbraní 
náhľad|vpravo|170px|Označenie vojenských lietadiel Slovenskej republiky v rokoch 1939 až 1945

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Vojsko v Slovenskej republike 1939 – 1945
Kategória:Letectvo druhej svetovej vojny