Strážovské vrchy

Strážovské vrchy sú geomorfologický celok Fatransko-tatranskej oblasti na rozhraní západného a stredného Slovenska. Veľkú časť patrí do CHKO Strážovské vrchy so vzácnou flórou a faunou. Najvyšší vrch pohoria je Strážov s výškou Strážovské vrchy – Trenčianske Teplice. Turistická mapa. 1 : 50 000. Harmanec: VKÚ, a. s., 2001.

Strážovské vrchy sa nachádzajú medzi mestami: Trenčín, Dubnica nad Váhom, Ilava a Bojnice.

 Geomorfologické členenie 
Z hľadiska geomorfológie tvoria Strážovské vrchy 4 geomorfologické podcelkyMazúr, E., Lukniš, M. 1986, Geomorfologické členenie SSR a ČSSR. Časť Slovensko. Slovenská kartografia, Bratislava a 22 častí::
 Zliechovská hornatina
 Strážov
 Belianska vrchovina
 Temešská vrchovina
 Zliechovská kotlina
 Belianska kotlina
 Čičmianska kotlina
 Javorinka
 Basky
 Slatinská brázda
 Kňaží stôl
 Nitrické vrchy
 Suchý
 Kšinianska kotlina
 Rokoš
 Rokošské predhorie
 Vestenická brána
 Drieňov
 Trenčianska vrchovina
 Butkovská brázda
 Butkovské bradlá
 Holázne
 Ostrý
 Porubská brázda
 Teplická vrchovina
 Malá Magura

 Vymedzenie 
Pohorie susedí na severozápade a západe s Považským podolím, na juhozápade s Považským Inovcom a juhu s Podunajskou pahorkatinou. Juhovýchodným smerom leží Hornonitrianska kotlina, východným Malá Fatra, severne krajina klesá do Žilinskej kotliny a na krátkom úseku Strážovské vrchy susedia so Súľovskými vrchmi.

 Geológia 
Strážovské vrchy sú geologicky súčasťou pásma jadrových pohorí v pásme Centrálnych Západných Karpát. Strážovské vrchy sú miocénnou hrasťovou štruktúrou, ktorá porušuje staršiu príkrovovú stavbu. Ako jadrové pohorie sú zaujímavé aj pre existenciu dvoch kryštalinických masívov: Malej Magury a Suchého vrchu. 

Najväčšia časť pohoria je vytvorená príkrovovo-vrásovými komplexmi druhohorných hornín rôzne odolnými voči erózii. V mäkkých horninách sa vytvorili erozné brázdy a kotliny (Čičmianska, Zliechovská, Porubská, Butkovská a Slatinská brázda) s pahorkovitým reliéfom. Odolnejšie vápence a dolomity vytvorili miestami celé horské skupiny (Basky, Rokoš, Holázne, Vápeč). 

Najstaršie horninové celky prestavujú kryštalické horniny tatrika masívu Suchého a Malej Magury. Sú to hlavne ruly, migmatity a granitoidy. Obalová tatrická malomagurská jednotka má hlbokovodný charakter (tzv. šiprúnsky alebo fatranský typ)Maheľ, M., 1986, Geologická stavba Československých Karpát. Paleoalpínske jednotky 1. Veda, Bratislava, s. 503. Tvorí ju typický centrálnokarpatský triasový sled, s vápencami, dolomitmi a bridlicami v nadložných jurských uloženinách sa prejavuje prudké spodnojurské prehĺbenie (bridlice, rádiolarity, neskôr sliene a vápence s rohovcami). Sedimentárny záznam sa končí v albe piesčitými turbiditmi. Fatrikum v pohorí zastupuje klasická zliechovská a plytkovodná belianska jednotka. Prítomné sú i prechodné vývoje označované ako pásmo KremelínMaheľ, M., 1982, Vysvetlivky ku geologickej mape Strážovských vrchov. 1 : 50 000. Geologický ústav Dionýza Štúra, Bratislava, 89 s.. Hronikum tvorí v Strážovských vrchoch niekoľko čiastkových jednotiek. Príkrov Homôlky (staršie príkrov Rohatej skaly) je tvorený bazénovou bielovážskou jednotkou, zatiaľ čo strážovský príkrov (súčasť považského príkrovu) tvoria horniny mojtínsko-harmaneckej karbonátovej platformy. Prechodným celkom je príkrov Ostrej Malenice, ktorý ma spočiatku znaky bazénového prostredia, no neskôr prechádza do plytkovodných fácií karbonátovej plošiny. 

Pohorie je bohaté na termálne vody a medzi najznámejšie patria kúpeľné mestá Trenčianske Teplice a Bojnice.

 Ochrana územia 
náhľad|Strážovské vrchy – vrch Holazne (), v údolí obec Horná Poruba (Ilavský okres).
náhľad|Pohľad na západnú časť Strážovských vrchov, masív Ostrého vrchu v Trenčianskej vrchovine.
náhľad|Malá Magura od Nedožier
náhľad|Javorinka pri Čičmanoch
Územie CHKO Strážovské vrchy je navrhované ako územie európskeho významu z dôvodu ochrany biotopov. Predovšetkým kyslomilné bukové lesy, daplínske travinnobylinné porasty a suchomilné travinnobylinné a krovinové porasty na vápnitom podloží, vlhkomilné vysokobylinné lemové spoločenstvá na poriečnych nivách od nížin do alpínskeho stupňa, nížinné a podhorské kosné lúky, penovcové prameniská, slatiny s vysokým obsahom báz, nespevnené karbonátové skalné sutiny montánneho až kolinného stupňa, alpínske a subalpínske vápnomilné travinnobylinné porasty, nesprístupnené jaskynné útvary, pionierske porasty na plytkých karbonátových a bázických substrátoch zväzu Alysso-Sedion albi, bukové a jedľové kvetnaté lesy, javorovo-bukové horské lesy, vápnomilné bukové lesy, lipovo-javorové sutinové lesy, teplomilné panónske dubové lesy, reliktné vápnomilné borovicové a smrekovcové lesy, lužné vŕbovo-topoľové a jelšové lesy, porasty borievky obyčajnej, karbonátové skalné steny a svahy so štrbinovou vegetáciou.

Z rastlinnej a živočíšnej ríše patria k druhom s európskym významom tieto:
 rastliny:
 črievičník papučkový (Cypripedium calceolus)
 poniklec prostredný (Pulsatilla subslavica)
 prilbica tuhá moravská (Aconitum firmum subsp. moravicum)
 klinček lesklý (Dianthus nitidus)
 mäkkýše:
 pimprlík močiarny (Vertigo geyeri)
 pimprlík mokraďový (Vertigo agustior)
 žaby:
 kunka žltobruchá (Bombina variegata)
 hmyz:
 motýle:
 ohniváčik veľký (Lycaena dispar)
 modráčik stepný (Polyommatu eroides)
 spriadač kostihojový (Callimorpha quadripunctaria)
 jasoň červenooký (Parnassius apollo)
 jasoň chochlačkový (Parnassius mnemosyne)
 chrobáky:
 bystruška potočná (Carabus variolosus)
 fuzáč alpský (Rosalia alpina)
 plocháč červený (Cucujus cinnaberinus)
 netopiere
 netopier Blythov (Myotis blythii)
 netopier obyčajný (Myotis myotis)
 netopier brvitý (Myotis emarginatus)
 netopier Bechsteinov (Myotis bechsteinii)
 uchaňa čierna (Barbastella barbastellus)
 podkovár malý (Rhinolophus hipposideros)
 väčšie cicavce:
 rys ostrovid (Lynx lynx)
 medveď hnedý (Ursus arctos)
 vlk dravý (Canis lupus)
 vydra riečna (Lutra lutra)

Približne s polovicou územia CHKO Strážovské vrchy sa prekrýva aj navrhované územie európskeho významu Chránené vtáčie územie Strážovské vrchy.

 Turizmus 
Strážovské vrchy oplývajú širokými možnosťami na turistiku. Sieť značených chodníkov spája okrajové časti pohoria s lokalitami v centre, či už ide o prírodné alebo kultúrno-historické zaujímavosti. Centrom pohoria vedie  červeno značená Cesta hrdinov SNP (Trenčianske Teplice – Strážov – Fačkovské sedlo), v trase ktorej vedie Medzinárodná diaľková turistická trasa E8 i Medzinárodná Mariánska turistická trasa. Z pozoruhodností treba spomenúť rázovitú obec Čičmany, kúpeľné mestečko Trenčianske Teplice alebo hrady v Trenčíne, Košeci alebo Uhrovci.

 Referencie 

 Pozri aj 
 Zoznam vrcholov v Strážovských vrchoch

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Flóra a fauna Strážovských vrchov

 Panoráma 


Kategória:Pohoria na Slovensku
Kategória:Geomorfologické celky na Slovensku
Kategória:Fatransko-tatranská oblasť
Kategória:Horné Považie