Kluž

Kluž, staršie Koložvár (, do roku 1974 Cluj, , ) je mesto v severozápadnom Rumunsku. Nachádza sa v historickej krajine Sedmohradsko asi 440 km severozápadne od Bukurešti a je jedným z najdôležitejších miest Rumunska. Má rozlohu 179,5 km² a 306 tisíc obyvateľov.

 Pôvod názvu 
Názov sa väčšinou odvádza od latinského Clus, prvýkrát použité v 12. storočí, v zmysle „uzavretý“. Podľa niektorých teórií má názov pôvod v nemeckom Klaus (mesto sa po nemecky nazýva aj „Klausenberg“). Napoca je názov významného archeologického náleziska v blízkosti mesta, táto časť názvu bola mestu pridelená v roku 1974 rumunským diktátorom Nicolae Ceaușescu.

 Geografia 
 Prírodné pomery 
Mesto sa nachádza pod masívom Apusenských vrchov, v Transilvánskej kotline. Nad mestom sa vypína vrch Feleac, ktorý je jedným zo symbolov mesta. Z hľadiska biogeografického prevládajú v okolí mesta najmä lesy a trávnaté porasty, kde môžeme nájsť aj vzácne druhy, ako črievičník papučkovitý a kosatec sibírsky. Fauna v okolí mesta je typická pre túto oblasť - diviaky, jazvece, králiky, líšky, veverice. Najväčšie bohatstvo druhov je v lesoch Faget a Hoia. V katastri mesta sa nachádzajú prírodné rezervácie Fânaţele Cluj a Valea Morii. Klíma v Kluži je vcelku príjemné, kontinentálne. Je to ovplyvnené prítomnosťou Apusenských vrchov a vetrami vanúcimi od Atlantického oceánu. Priemerná ročná teplota je 8,2 °C, priemer v januári je -3 °C a v júli 19 °C. Najnižšia teplota tu bola nameraná v januári 1963, a to -34,5 °C, najvyššia v auguste 1952, 38,5 °C. Letá sú tu horúce, zimy mierne, s malým množstvom snehu. Priemerný ročný úhrn zrážok je 663 mm, najviac zrážok spadne v júni (99 mm) a najmenej vo februári (26 mm).

 Administratívne členenie 
Metropolitná zóna () mesta sa skladá z obcí  Apahida, Cojocna, Suatu, Căianu, Jucu, Pălatca, Cluj, Bonțida, Dăbâca, Borșa, Chinteni, Aluniș, Cornești, Panticeu, Vultureni, Așchileu, Sânpaul, Baciu, Gârbău, Aghireșu, Căpușu Mare, Gilău, Florești, Săvădisla, Ciurila, Feleacu, Aiton a Recea-Cristur. Mesto samotné sa skladá z  dištriktov ():
 Andrei Mureșanu
 Bulgaria
 Bună Ziua
 Centru
 Dâmbul Rotund
 Gara
 Gheorgheni
 Grădini Mănăștur
 Grigorescu
 Gruia
 Hidelve
 Iris
 Între Lacuri
 Mănăștur
 Mărăști
 Someșeni
 Zorilor
 Sopor, vzniknuvší 2005
 Borhanci, vzniknuvší 2005
 Becaș, vzniknuvší 2005
 Făget, vzniknuvší 2005
 Zorilor sud (inak aj Observatorului sud alebo Europa), vzniknuvší 2005
 Lomb
 Tineretului
 Pata-Rât, alebo neoficiálne, „Dallas“ (rómska osada)

 Demografia 

 Historický vývoj demografie mesta

 Tabuľka historického vývoja počtu obyvateľov a veľkosti národnostných menšín
 Sčítanie ľudu Etnická štruktúraRokPopuláciaRumuniMaďariNemciŽidiaRómoviaUkrajinciSrbiSlováciOstatné etniká 1453
  6 000








   1703
  7 500








   1714
  5 000








   1785
  9 703








   1835
  14 000








   1850
  19 612
  4 116
  12 317
  1 587
  535
  585



  472 1880
  32 831
  5 618
  23 676
  1 437


  4
  23
  125
  1 948 1890
  37 184
  5 637
  29 396
  1 357


  8
  21
  115
  650 1900
  50 908
  7 185
  41 311
  1 785


  9
  22
  83
  513 1910
  62 733
  8 886
  51 192
  1 678


  6
  41
  107
  823 1920
  85 509
  29 644
  42 168
  2 075
  10 638




  984 1930
  100 844
  34 895
  47 689
  2 500
  13 062
  1 043
  244
  54
  262
  1 095 1941
  114 984
  11 255
  98 502
  1 618
  2 669
  618
  36
  11
  46
  229 1956
  154 723
  74 623
  77 839
  1 115
  525
  237
  24
  21
  24
  315 1966
  185 663
  104 914
  76 934
  1 333
  1 689
  178
  42
  50
  34
  489 1977
  262 858
  173 003
  86 215
  1 480
  1 009
  628
  50
  28
  32
  413 1992
  328 602
  251 697
  74 591
  937
  35
  1 047
  67
  16
  25
  187 2002
  317 953
  252 433
  60 287
  734
  217
  3 029
  146
  12
  25
  1 070

 Dejiny 
Prvá písomná zmienka o meste pochádza od gréckeho astronóma Klaudia Ptolemaia, ktorý píše o sídle menom Napoca, ako o veľmi významnom meste v Dácii. Prvý dôkaz o existencii tohto sídla je míľnik, datovaný do rokov 107-108, thumb|Poloha rímskej pevnosti Napocaktorý je zároveň dôkazom cisárskej cesty tadeto vedúcej. V dokumentoch mesto po prvýkrát nájdeme ako „Municipium Aelium Hadrianum Napoca“ z roku 124. Neskôr je premenované na „Colonia Aurelia Napoca“. Z tohto obdobia sú najvýznamnejšie nálezy z náleziska Napoca. Po opustení Dácie Rimanmi roku 217 n.l. sa správy o meste strácajú, najbližšie sa spomína až v roku 1176 ako Castrum Clus. Počas obdobia vlády uhorského kráľa Štefana V. do mesta prišlo množstvo saských kolonistov, na jeho obnovu po mongolskom vpáde. V roku 1405 udeľuje kráľ Žigmund Luxemburský Klužu mestské práva. Mesto prosperuje, rozkvitá poľnohospodárstvo, ako i priemyselná výroba. V tejto dobe tu žijú kľúčovo Rumuni, Maďari a Nemci. V tomto období sa tu narodil Matej Korvín, ktorý na svoje rodné mesto myslí a udeľuje mu 41 výsad. V meste bola veľmi vysoká životná úroveň, preto sa ani nezapojilo do povstania roku 1514. V tomto období tu žije saský učenec Gáspár Heltai, ktorý tu zriadil a udržiaval kníhtlač, pivovar, kúpele a papierne. V meste bol za živa upálený významný vojak vojska Michala Chrabrého, Baba Novac. Prvý zjednotiteľ Rumunska, Mihai Voda, tu poslednýkrát večeral, než ho v Baste zabili. Gabriel Bethlen, vodca povstania proti Habsburgovcom bol veľký ochranca Klužu a pomohol mestu stať sa významným centrom oblasti. Mesto je považované za hlavné mesto Transilvánie, ako i Sedmohradska, čo vedie k jeho ďalšiemu rozvoju. Napríklad začiatkom 20. storočia bolo takmer celé prestavané. Po prvej svetovej vojne sa stala Kluž súčasťou Rumunského kráľovstva. Potom ju roku 1940 zaberá Maďarsko.thumb|Letecký pohľad v roku 1930 Počas druhej svetovej vojny tu bola takmer úplne zdecimovaná židovská komunita, najprv presunutá do ghetta Iris v Kluži, kde asi rok existovala v neľudských podmienkach, neskôr v roku 1944 transportovaná do Osvienčimu. Počas rokov 1945 - 1989 vládol v Kluži, ako i v celom Rumunsku socializmus, v roku 1974 dal rumunský vodca Nicolae Ceausescu mesto „na pamiatku slávnej histórie tohto sídla“ premenovať na Cluj-Napoca. Po revolúcii 1989 sa primátorom mesta stal nacionalista Gheorge Funar, ktorý sa stal známy kvôli viacerým kontroverzným projektom. V júni 2004 ho vystriedal umiernenejší Emil Boc, čím sa napätie medzi menšinami v meste trocha uvoľnilo.

 Doprava 
V meste je viac než 662 km vcelku dobre vybavených ciest. Miestnu dopravu tu zabezpečuje siť autobusových, električkových, mikrobusových a trolejbusových liniek. Dopravu z a do mesta zabezpečuje rýchliková železničná stanica a Medzinárodné letisko Avram Iancu.

 Miestna doprava 
 Električková doprava 
Linka 100  
|
Linka 101  

|}
|
Linka 102

|}
|}

 Autobusová doprava 
 8: P-ța Mihai Viteazul - Letisko (Aeroport, cez Str. Traian Vuia)
 9: Str. Bucium - Gară
 19: P-ța Mihai Viteazul - Str. Mehedinți
 20: P-ța Avram Iancu - Colonia Borhanci
 21: P-ța Mihai Viteazul - Cart. Buna Ziua
 23: P-ța Mihai Viteazul - EMERSON
 24: Str. Bucium - Str. Unirii
 24B: Str. Unirii - POLUS 
 26: Cartier Gigorescu, capăt - CUG
 27: Cartier Gigorescu, capăt - Gară
 28: Cartier Gigorescu, capăt - P-ța Mihai Viteazul
 28B: P-ța Mihai Viteaul (prin Cartier Grigorescu) - POLUS
 29: Str. Bucium - P-ța Mihai Viteazul
 30: Cartier Gigorescu, capăt - Aurel Vlaicu, capăt
 31: P-ța Mihai Viteazul - Napolact (prin Calea Baciului)
 32: Str Alverna - P-ța Mihai Viteazul
 32b: Str. Alverna - Gară
 33: Str. Băișoara - P-ța Mihai Viteazul
 34: Str. Băișoara - P-ța 1 Mai
 35: Str. Gheorghe Dima, capăt - Gară
 36: P-ța Mihai Viteazul - Str. Plevnei, capăt
 36b: P-ța Mihai Viteazul - Str. Barc
 37: P-ța Mihai Viteazul - Tetarom  (prin Str. Romulus Vuia)
 38: P-ța Mihai Viteazul - Str. Vânătorului                                        
 39: P-ța Mihai Viteazul - Valea Chintăului 
 40: P-ța Mihai Viteazul - Colonia Făget 
 41: Cartier Gigorescu, capăt - P-ța 1 Mai 
 42: P-ța Mihai Viteazul - Str. Câmpulu
 43: Cartier Gigorescu, capăt - Str. Observatorului
 43b: Cartier Gigorescu, capăt - Calea Turzii
 43P: Cartierul Zorilor - POLUS
 46: Str. Gheorghe Dima - P-ța Avram Iancu 
 46b: Str. Gheorghe Dima - Aurel Vlaicu, capăt
 47: Str. Dunării - P-ța Mihai Viteazul
 48: Str. Băișoara - CUG
 50: Str. Gheorghe Dima - CUG
 52: Str. Bucium - Str. Plevnei capăt
 M12: P-ta Cipariu - sat Vâlcele
 M13: P-ța Avram Iancu - sat Gheorgheni 
 M21: Str. Bucium - Florești-Cetate
 M22: Str. Bucium - Florești-Str. Șesul de Sus  
 M23: Calea Floresti - sat Luna de Sus (prin Florești) 
 M24: Str. Bucium - Florești/ Ferma 
 M31: P-ța Mihai Viteazul - Comuna Baciu-Cart. Blocuri 
 M32: Gară - Baciu/Suceagu 
 M33: Gară - Corușu/Salistea Noua 
 M34: Gară - Baciu/Mera 
 M38: Gară - Sânmartin
 M39: Gară - Chinteni Lac
 M41: Str. Aurel Vlaicu - Apahida/Câmpenești 
 M43: Str. Aurel Vlaicu - Dezmir 
 M44: Str. Aurel Vlaicu - Corpadea 

 Mikrobusy 
 M11: P-ța Cipariu - sat Feleacu
 M16: Str. Observatorului - Ciurila-Pasaj 
 M37: Gară - Feiurdeni

 Trolejbusy 
 1: Str. Clăbucet - P-ța 1 Mai
 3: Str. Unirii - Gară
 4: Aurel Vlaicu, capăt - Gară
 5: Gară - Aeroport
 6: Str. Clăbucet - Aurel Vlaicu, capăt
 7: Aurel Vlaicu, capăt - Str. Izlazului
 25: Str. Clăbucet - Str. Unirii

 Historické pamiatky 
V meste je veľké množstvo sakrálnych a svetských architektonických pamiatok. Medzi najznámejšie z nich patria:
 Katedrála Usnutia Presvätej Bohorodičky (Kluž) - katedrála Rumunskej pravoslávnej cirkvi
 Kostol svätého Michala (Kluž) - rímskokatolícky kostol
 Piaristický kostol (Kluž) - rímskokatolícky kostol piaristov

 Partnerské mestá 
   Beer Ševa, Izrael
  Cervia, Taliansko
  Columbia, Južná Karolína, USA
  Dijon, Francúzsko
  Chacao-Caracas, Venezuela
  Kolín nad Rýnom, Nemecko
  Korçë, Albánsko
  Makati, Filipíny  Nantes, Francúzsko
  Pécs, Maďarsko
  Rockford, USA
  São Paulo, Brazília
  Suwon, Kórejská republika
  Vichy, Francúzsko
  Záhreb, Chorvátsko
  Čeng-čou, Čína

 Iné projekty 

 Zdroj 


Kategória:Mestá v Rumunsku
Kategória:Mestá v Klužskej župe