Aachenský dóm

Katedrála v Aachene je jedna z najvýznamnejších cirkevných stavieb v Nemecku, od roku 1978 je na zozname svetového dedičstva UNESCO. 

 Dejiny 
Dóm začali stavať koncom 8. storočia. Cisár Otto III. dal roku 1000 v kaplnke aachenskej falce otvoriť hrobku Karola Veľkého, zostúpil do nej a kľakol si pred mŕtvym panovníkom. Rojčivý obdiv k veľkému predchodcovi ho viedol k tomu, aby si ako cennú relikviu vzal kríž položený na Karolovej hrudi. O dva roky po tom mladý cisár zomrel na vojnovej výprave v Itálii. Jeho posledné želanie sa splnilo. Pochovali ho v tej istej aachenskej zámockej kaplnke ako jediného nemeckého panovníka po Karolovi Veľkom.

Kaplnka aachenskej falce, základ súčasného Aachenského dómu, je prvou stredovekou monumentálnou stavbou na nemeckom území, z ktorej sa zachovali všetky podstatné prvky. Pod vedením staviteľa Oda Métskeho ju začali stavať asi roku 786, vysvätená bola najneskôr roku 805. Dvorský chrám franského kráľa a rímskeho cisára bol naplánovaný v architektonickom súlade s aachenskou falcou, prvou stálou rezidenciou Karolovcov.
náhľad|vľavo|Pôdorys
Jadro Aachenského dómu tvorí osemuholníková ústredná stavba (priemer , výška vrcholu ) so šestnásťuholníkovou dvojposchodovou ochodzou. Formálnym vzorom aachenskej ústrednej budovy, ktorá je medzi karolínskymi podlhovastými stavbami výnimkou, boli východorímske cisárske chrámy, ako San Vitale v Ravenne (vysvätený r. 547) alebo Sergios et Bacchos v Konštantínopole (r. 527 – 536). Mocný franský panovník sa usiloval vyrovnať byzantskému cisárovi vo všetkých oblastiach. Chrám, ktorý bol pôvodne plánovaný ako palácová kaplnka, stal sa najvýznamnejším pohrebiskom ríše, keď v ňom pochovali Karola Veľkého. Od čias Otta I. sa falcká kaplnka stala korunovačným chrámom nemeckých kráľov (v rokoch 936 – 1531).

Aachenská falcká kaplnka mala v podstate spĺňať tri úlohy: poskytnúť franskému panovníkovi osobitný trón pri jeho účasti na bohoslužbách, umožniť duchovným dvora bohatú výpravu liturgických slávností a napokon uschovávať poklad relikvií, ktoré nazhromaždil Karol Veľký.

Týmto trom úlohám zodpovedali jednotlivé časti budovy : duchovná činnosť sa sústredila v prízemí osemuholníka, Karolovi a jeho sprievodu bolo určené poschodie a relikvie boli bezpečne uložené vo veži západnej budovy.

Spojením západného komplexu, ktorý sa podobá hradu, s ústrednou budovou sa v Aachene utvorila kompozícia tesne vedľa seba zoradených vysokých budov, ktorá sa stala určujúcim prvkom stredovekej chrámovej architektúry. Na začiatku dejín  stredovekej architektúry stojí práve falcká kaplnka postavená v srdci franského územia, pri stavbe ktorej sa použilo a novým spôsobom interpretovalo bohatstvo foriem z odkazu neskorej antiky.

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Oficiálna stránka

Kategória:Lokality Svetového dedičstva v Nemecku
Kategória:Románske katedrály
Kategória:Gotické katedrály v Nemecku
Kategória:Kostoly zasvätené Panne Márii v Nemecku
Kategória:Rímskokatolícke kostoly v Nemecku
Kategória:Korunovačné kostoly
Kategória:Stavby v Severnom Porýní-Vestfálsku
Kategória:Aachen