Čudské jazero

Čudské jazero (v širšom zmysle) alebo Pejpus alebo Čudské jazero a Pskovské jezero (po rusky Чудско-Псковское озеро [čudsko-pskovskoje ozero], Гдовское [gdovskoje] alebo Пейпси [pejpsi], po estónsky Peipsi-Pihkva järv) je jazero na hranici Estónska (kraje Ida-Viru, Jõgeva, Tartu a Põlva) a Pskovskej oblasti v Rusku. 

Je pozostatkom veľkej ľadovcovej vodnej plochy. Skladá sa z troch častí:
 vlastného Čudského jazera (rusky Чудское озеро [čudskoje ozero], po estónsky Peipsi järv alebo Suur järv) na severe
 Pskovského jazera (po rusky Псковское озеро [pskovskoje ozero], po estónsky Pihkva järv) na juhu, ktoré leží takmer celé na území Ruska
 jazera Ťoploje (po rusky Тёплое озеро [ťoploje] = doslova: Teplé jazero, po estónsky Lämmi järv), ktoré je vlastne prieliv, ktorý ich spája

 Číselné údaje 
Má rozlohu . Z toho najväčšia časť pripadá na Čudské jazero (), na Pskovské jazero  a najmenšie je Ťoploje s . Všetky tri časti tvoria jednu vodnú plochu, ktorá leží v nadmorskej výške  Estónska časť má rozlohu  a ruská časť . V severojužnom smere je jazero  dlhé a jeho maximálna šírka je . Priemerná hĺbka jazera je , maximálna hĺbka 15 metrov v južnej časti.

 Pobrežie 
Brehy sú prevažne nízke, pokryté rašeliniskami. Pozdĺž severovýchodného brehu sa tiahne piesočná pláž, miestami zarastená borovicami. Tu sú najobľúbenejšie miesta pre kúpanie, najmä v piesočných dunách a lesoch medzi kúpeľmi Kauksi a Vasknarva na severe. Okrem ľahko prístupného severného brehu nie je zvyšok jazera veľmi turisticky využívaný.

 Dno 
Dno je ploché a pokryté silnou vrstvou sivého ílu.

 Ostrovy 
Na jazere je veľa ostrovov. Najväčší je Piirissaar, ktorý leží vo vlastnom Čudskom jazere a patrí Estónsku.

 Vodný režim 
Do jazera ústia rieky Emajõgi, Võhandu, Velikaja a asi 30 ďalších riek. Z jazera odteká Narva do Fínskeho zálivu. Najvyššiu úroveň dosahuje hladina zvyčajne uprostred apríla až na začiatku mája. Rozsah kolísania je . Na jazere sa vyskytujú veľké vlny spôsobené vetrom. Odmäk na jar spôsobuje vzostup hladiny až o  tzn. zväčšenie plochy o , čo zatopí riedko obývanú pobrežnú zónu.

 Vlastnosti vody 
Vďaka malej hĺbke dosahuje teplota vody v lete až 22 °C. Jazero zamŕza na konci novembra alebo na začiatku decembra. Maximálnu hrúbku ľadu dosahuje v marci (50). Pskovské jazero a Ťoploje rozmŕzajú skôr - na konci apríla, Čudské jazero potom na začiatku mája.

 Fauna 
Jazero je plné rýb, priemerný ročný výlov je 11 000 ton.

 Lodná doprava 
Na jazere je rozvinutá miestna lodná doprava.

 Dejiny 
Historicky je jazero významné „ľadovou“ bitkou na Čudskom jazere, ktorá sa odohrala 5. apríla 1242 na zamrznutej hladine v južnej časti jazera. Vojsko z Novgorodu Veľkého pod vedením kniežaťa Alexandra Nevského vtedy zdrvujúco porazilo rádových rytierov z Livónska, ktorí sa chystali vtrhnúť v koordinácii so švédskymi bojovníkmi do krajiny, a zabránilo tak ďalšiemu prenikaniu Rádu nemeckých rytierov na východ.

 Osídlenie pobrežia 
Najväčším mestom na brehu je na južnom konci Pskov.

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Estonská turistická informační web strana – po estónsky

Kategória:Jazerá v Rusku
Kategória:Jazerá v Estónsku
Kategória:Medzinárodné jazerá v Európe
Kategória:Geografia Pskovskej oblasti