Kapusta obyčajná karfiolová

Kapusta obyčajná karfiolová alebo karfiol (lat. Brassica oleracea var. botrytis; ďalšie názvy pozri nižšie) je taxón patriaci do druhu kapusta obyčajná.

Do tohto taxónu sa obyčajne zaraďuje okrem klasického karfiolu, čiže karfiolu v užšom zmysle, aj tzv. brokolica karfiolová alebo aspoň jej časť (pozri článok brokolica (stonková a karfiolová)) a niekedy sa ako tretí podtyp vydeľuje aj forma/kultivar Romanesco, ktorá má veľmi špecifický tvar (žltozelená ružica tvorená „donekonečna“ sa opakujúcimi zmenšujúcimi sa kužeľmi).Zdroje pozri v článku brokolica (stonková a karfiolová)

Názvy 
Slovenské názvy sú: karfiol, kapusta obyčajná karfiolová, kapusta karfiolováZoznam registrovaných prípravkov na ochranu rastlín a iných prípravkov. Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky v Bratislave. 2010. dostupné online.; ľudovo zastarano: kvetná kapustaLOOS, J. Slovník maďarskej, nemeckej a slovenskej reči I. Pešť, 1869. S. 759, kveták, kvetenec, hlavatica, v dávnej slovenčine aj: kvetová kapusta, ružová kapusta, kartifiol (kartifiól REUSS, G. Května Slovenska. Banská Štiavnica (Tiskem Františka Lorbera), 1853. S. 38), kauli, hlúbek, kvetový kel.heslá kapusta, kel, hlúbek. In: BERNOLÁK, Anton. Slowár Slowenskí Češko-Laťinsko-Ňemecko-Uherskí. dostupné online

Vedecké názvy sú: Brassica oleracea var. botrytis, Brassica oleracea convar. botrytis, Brassica oleracea skupina Botrytis, Brassica oleracea Skupina CauliflowerWIERSEMA, J. H., LEÓN, B.: World Economic Plants (A Standard Reference). 2nd edition. Boca Raton: CRC Press, 2013. ISBN 978-1-4665-7681-0. S. 114, Brassica oleracea Skupina BotrytisBrassica oleracea. In: Pl@ntUse, dostupné online  a , prístup 11. 12. 2017, Brassica cauliflora, Brassica botrytis, Brassica oleracea cv. group Cauliflower SIEMONSMA, J. S., PILUEK, K. (eds). Plant Resources of South-East Asia No. 8 - Vegetables. Wageningen: Pudoc Scientific Publishers, 1993. ISBN 978-90-220-1058-7, S.  dostupné online, Brassica cretica var. botrytis, Brassica cretica subsp. botrytis var. caulifloraHANELT, P., Institute of Plant Genetics and Crop Plant Research (eds.). Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops (Except Ornamentals) 1. Berlin: Springer Verlag, 2001. ISBN 978-3-540-41017-1. S. 1446, Brassica oleracea subsp. oleracea convar. botrytisDOSTÁL, J., ČERVENKA, M. Veľký kľúč na určovanie vyšších rastlín. Bratislava: SPN, 1991. ISBN 80-08-00273-5. položka 647, Brassica oleracea convar. botrytis var. botrytis, Brassica oleracea ssp. capitata (convar. botrytis) var. botrytisGLADIS, T., HAMMER, K. Die Brassica-oleracea-Gruppe. Lennenstadt: Verein zur Erhaltung der Nutzpflanzenvielfalt e. V. , 2003. SBN 3-9807551-0-X. dostupné online  S. 28, Brassica oleracea var. cauliflora, B. cauliflora ssp. abortiva, Brassica botrytis subsp. botrytis BREŽNEV, D. D. et al. Kuľturnaja flora SSSR – XI – Kapusta. Leningrad: Kolos, 1984. S. 58 , Brassica oleracea botrytisDerwent Publications. Thesaurus of Agricultural Organisms: Pests, Weeds and Diseases. Volume One A to M. London: Chapman and Hall, 1990. ISBN 0-412-37290-8. S. 176 , Brassica oleracea subsp./var. botrytis podskupina caulifloraRHODES, D.: Classification of Brassicas (HORT410 - Vegetable Crops, Department of Horticulture and Landscape Architecture - Purdue University), dostupné online: , datum prístupu 13. 12. 2017 (a ).

 Charakteristika 
Karfiol vznikol vo východnom Stredomorí, v 14. storočí sa dostal do Talianska, od 16. storočia sa vyskytoval v západnej a strednej Európe, odtiaľ sa rozšíril do celého sveta, vrátane tropických oblastí. Dnes ide o celosvetovo (aj na Slovensku) extrémne dôležitú zeleninu, pestovanú vo veľkom meradle v stovkách kultivarov. Karfiol je dieteticky hodnotný, má vysoký obsah vitamínu C aj vápnika, obsahuje málo sacharidov. Karfiol regeneruje aj pečeň květák. In: Zahradnický slovník naučný. Praha: Ústav zemědělských a potravinářských informací, 1997. ISBN 80-85120-62-3.

Ide o dvojročnú alebo ozimnú alebo jednoročnú bylinu. Charakteristickým znakom tejto rastliny je (najčastejšie biela) veľká ružica, ktorá je tvorená stopkami súkvetia (kvetnými stonkami), ktoré stratili zelenú farbu a spolu vytvorili kompaktný útvar; ružica nie je teda ani plodom (ako by sa laicky mohlo zdať), ani nie je tvorená listami (ako pri hlávkovej kapuste či hlávkovom keli). Ružica vzniká tak, že (relatívne krátka) stonka rastliny (dočasne) prestane rásť, začne sa hore silno vetviť, stratí chlorofyl, stopky súkvetia silno zdužnatejú a spolu so zakrpatenými šupinatými listami vytvoria ružicu rastliny (v ružici nie sú obsiahnuté základy kvetu). Po vytvorení ružice rastlina obyčajne začne kvitnúť. V čase kvitnutia rastlina dosahuje až 1 m. Ružica býva slonovinovobiela až krémová, menej často žltozelená, zelená, fialová, červenohnedá či čierna. Listy rastliny sú veľké, nakopené pod ružicou a sú pozdĺžne vajcovité so zbiehavými čepeľami. Rastlina sa pestuje v 4 formách: skorej, poloskorej, poloneskorej a neskorej. Vegetačná doba býva 100 až 140 dní. Pri brokolici karfiolovej po odstránení (t. j. zbere) vyššie spomínanej (stredovej) ružice vyrastú v pazuchách listov menšie (vedľajšie) ružice, pri karfiole v užšom zmysle ďalšie ružice nevyrastú. Kapusta obyčajná karfiolová je veľmi náročná na pôdu, agrotechniku a optimálnu vlahu. Používa sa ako zelenina – konzumuje sa ružica, a to obyčajne varená, zriedkavejšie aj surová alebo nakyslo nakladaná.GLADIS, T., HAMMER, K. Die Brassica-oleracea-Gruppe. Lennenstadt: Verein zur Erhaltung der Nutzpflanzenvielfalt e. V. , 2003. SBN 3-9807551-0-X. dostupné online  S. 28, 36JÄGER, E. J. (ed.) et al. Rothmaler - Exkursionsflora von Deutschland - Krautige Zier- und Nutzpflanzen. Berlin: Springer-Verlag, 2007. ISBN 978-3-662-50419-2. S. 250 STRÁNSKÁ, K. Atlas abc – Košťáloviny. In: ABC, roč. 34, č. 4, 1989

 Referencie 

 Iné projekty 


Kategória:Hlúbová zelenina
Kategória:Flóra na Slovensku
Kategória:Kapustovité