Kremenec (vrch v Bukovských vrchoch)

Kremenec (; /Kremeneć; ; za prvej Česko-slovenskej republiky ; ) je najvyšším vrchom Bukovských vrchov, krajinného celku Polonín. Samotný vrchol leží na ukrajinsko-poľskej hranici, trojmedzie so Slovenskom sa nachádza asi  juhozápadne v nadmorskej výške , nad obcou Nová Sedlica, približne  severovýchodne od Sniny. Na Kremenci sa nachádza najvýchodnejší bod Slovenska (49° 05' 18" sev. zem. šírky, 22° 34' 03" vých. zem. dĺžky), označený žulovým hraničným stĺpom. 

 Poloha 
Nachádza sa na severovýchodnom okraji Bukovských vrchov, v geomorfologickom podcelku Bukovce. Juhozápadná časť zasahuje na katastrálne územie slovenskej obce Nová SedlicaIn: Názvy vrchov, dolín, priesmykov a sediel. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, dostupné v archíve. v okrese Snina v Prešovskom kraji, samotným vrcholom vedie hranica poľského Podkarpatského vojvodstva, powiatu Bieščadzkého a gminy Lutowiskej a ukrajinskej Zakarpatskej oblasti, rajónu Užhorod a obce Stužycja. Najbližšími sídlami sú na Slovensku juhozápadne situovaná Nová Sedlica, na Ukrajine južne ležiaca Stužycja a v Poľsku severne ležiace osady Wetlina a Brzegi Górne. Slovenská časť patrí do Národného parku Poloniny a národnej prírodnej rezervácie Stužica, poľská je súčasťou Bieščadského národného parku a ukrajinská Užanského národného parku.

 Opis 
Kamenec leží v hraničnom hrebeni na severovýchodnom okraji Bukovských vrchov, samotný vrchol však už mimo územia Slovenska. Západným smerom sa nachádza Jawornik (), Paportna (), Čelo (), Hrúbky (), Kamenná lúka (), Kýčera () a Príkry (), južným Packova Kýčera (), Stinská (), Kalnica () a Studnica (), východným Čeremcha (), Kańczowa (), Wielka Semenowa () a Tarnica () a severným Wielka Rawka (), Mala Rawka () a Dil Szelesisty ().Bukovské vrchy. Turistická mapa. 1 : 50 000. Harmanec: VKÚ, a. s., 2023. Severné svahy odvodňuje Górna Solinka do rieky Wetlina v povodí Visly, južné Stužická rieka do Uhu a juhozápadnú časť Kamenistý potok. Na vrchol vedie značený chodník, trojmedzím aj Východokarpatská magistrála. 

Kremenec je tiež najvyšším bodom okresu Snina, regiónu Horný Zemplín, ako aj celého Zemplína. Vrch je v oblasti, ktorá je z pohľadu svetelného znečistenia najtmavšou oblasťou na Slovensku. Vznikol tu prvý park tmavej oblohy na Slovensku pod názvom Park tmavej oblohy Poloniny.

 História 
V minulosti to bol bezvýznamný vrch, ktorého pôvodný názov bol Rouny verch. Po súdnom spore medzi obcami Nová Sedlica a Stará Stužica v polovici 19. storočia vytýčili na vrchu novú župnú trojhranicu. Vtedy bol úradne pomenovaný ako Ruský kameň () podľa Rusínov, ktorí tu žijú. Dodnes ho miestni obyvatelia nazývajú Kremenarošom. Od roku 1918 sa tu stretávali hranice Česko-Slovenska (Slovenska a Podkarpatskej Rusi) a Poľska do roku 1939, Maďarského kráľovstva a Nemeckej ríše do roku 1945, Česko-Slovenska, Poľska a Sovietskeho zväzu do roku 1991 a dnes Slovenska, Poľska a Ukrajiny.

 Ochrana 
Nachádza sa v jednom z najvýznamnejších karpatských pralesov – Stužici, chránenom ako národná prírodná rezervácia (pozri: NPR Stužica), vyhlásená v roku 1965 na výmere  s najvyšším 5. stupňom ochrany. Vrcholové časti zaberá územie Stužica – Bukovské vrchy, do ktorého patrí aj spomínaná NPR Stužica a ktoré bolo v roku 2007 zapísané do zoznamu Svetového prírodného dedičstva UNESCO v kategórii Staré bukové pralesy Karpát a ostatných regiónov Európy (). Dôvodom boli zachovalé pralesy s vyše 200-ročnými bukmi (Fagus sylvatica) vysokými takmer 40 metrov a vyše 300 ročnými mimoriadne mohutnými jedincami a skupinami jedle bielej (Abies alba) mimoriadnej hodnoty, dosahujúcimi výšku až 50 metrov, ako aj rovnako mohutnými jedincami javora horského (Acer pseudoplatanus) a bresta horského (Ulmus glabra). Zároveň patrí do lokality Bukovské vrchy (SKUEV0229), ktorá je územím európskeho významu sústavy Natura 2000.

V Karpatských bukových pralesoch sa vyskytujú stromy rekordných rozmerov, rastú tu jedince buka s mimoriadnou hrúbkou a kmeňmi siahajúcimi až do výšky 58 metrov, čo je najväčšia nameraná výška buka v celosvetovom meradle.

 Trojmedzie 
náhľad|vľavo|Hraničný stĺp na vrchu Kremenec

Na juhozápadnom svahu vrchu Kremenec v nadmorskej výške  stojí mohutný žulový hraničný stĺp – monument v tvare trojbokého hranolu. Bol vyrobený v roku 2000 a osadený 6. septembra 2000. Na najvýchodnejší bod Slovenska vyviezla tento trojmetrový monolit zo žuly, ktorý by mal vydržať najbližších 50 rokov, letka Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. Monument (hraničný stĺp) označuje trojmedzie v jazykoch susediacich krajín, kde sa stretávajú hranice Slovenska, Poľska a Ukrajiny. Na tomto trojmedzí sa zároveň stretávajú aj hranice troch národných parkov, ktoré sú súčasťou medzinárodnej biosférickej rezervácie Východné Karpaty, vyhlásenej UNESCOm v roku 1993. Ide o Národný park Poloniny na Slovensku, Bieščadský národný park () v Poľsku a Užanský národný park (/Užanskij nacionaľnij prirodnij park) na Ukrajine. Toto miesto je najvýchodnejším bodom Slovenska, bývalého Česko-Slovenska po roku 1945, je to najvyššie miesto Národného parku Poloniny a jeho najvýchodnejší bod. Zároveň miesto, kde slnko vychádza o pol hodinu skôr, ako v hlavnom meste Bratislava.

 Výhľady 
Vrchol Kremenca tvorí malá horská lúka, obkolesená lesným porastom. Poskytuje len obmedzené výhľady, rovnako ako hrebeň kopírujúce hraničné prieseky. Z vhodných lokalít je tak vidieť okolité vrcholy Bukovských vrchov, Vihorlatské a Slanské vrchy, poľské Bieščady a ukrajinské Karpaty. Zaujímavé výhľady ponúkajú blízke vrchy Kamenná lúka () vzdialená približne 25 minút pešej chôdze a poľská Wielka Rawka () vzdialená približne 45 minút pešej chôdze.

 Turizmus 
Kremenec, ako najvyšší vrch Bukovských vrchov a najvýchodnejší bod Slovenska, je atraktívnym a vyhľadávaným cieľom pre turistov. Na trojmedzie vedie Východokarpatská magistrála, ďalej po hrebeni pokračuje značený chodník na Wielku Rawku. Slovensko-poľskú štátnu hranicu kopíruje  červená turistická značka, vedúca hlavným karpatským hrebeňom cez Kamennú lúku (), Jarabú skalu (), Ďurkovec (), Pľašu (), Ruské sedlo (), Rypy (), Strop (), Černiny (), najvyšší vrch Laboreckej vrchoviny Vysoký grúň () a Laborecký priesmyk () až na Duklianskemu priesmyku ().

Zo slovenskej strany je najľahší výstup z najvýchodnejšej obce na území Slovenska Novej Sedlice po  červenej turistickej značke, zhruba . Obec Nová Sedlica predstavuje východiskový bod do Národného parku Poloniny – na hlavný karpatský hrebeň – na trojhraničný vrch Kremenec, do oblasti Stužice a Jarabej skaly. Je tu možnosť ubytovania a stravovania. Z Kremenca sa dá severovýchodným smerom pokračovať na vrch Wielka Rawka (), z ktorého je kruhový rozhľad.

 Prístup 
 po  modrej turistickej značke:
 od juhozápadu z trojmedzia 
 od východu z obce Ustrzyki Górne (PL) cez rázc. Wielka Rawka
 od juhu z obce Stužica (UA)
 po  červeno značenej Východokarpatskej magistrále:
 od západu po hrebeni z Jarabej skaly cez Čierťaž
 od juhozápadu z obce Nová Sedlica

 Možnosti dopravy do turistických východísk 
Do obce Nová Sedlica je možné dopraviť sa prímestskou dopravou autobusovými linkami SAD Humenné.Pravidelná doprava > Prímestská doprava > Humenné na stránke SAD Humenné, a. s.Pravidelná doprava > Prímestská doprava > Snina na stránke SAD Humenné, a. s. Vzdialenosť: Humenné-Nová Sedlica , Snina-Nová Sedlica . Pre vyhľadanie spojenia možno použiť internetový cestovný poriadok .

 Galéria 
Kliknite na obrázok pre jeho zväčšenie.

 Referencie 

 Literatúra 
 Knihy 
 Šport, Bratislava, Zahatňanský Viliam a kolektív, Turistický sprievodca ČSSR – Zväzok 56, Nízke Beskydy, Bukovské vrchy (Ondavská vrchovina - Užská hornatina), 1. vydanie, 1967

 Mapy 
 VKÚ, akciová spoločnosť, Harmanec, č. 118, Turistická mapa 118 Bukovské vrchy 1 : 50 000, 4. vydanie, 2009, ISBN 978-80-8042-543-2
 VKÚ, akciová spoločnosť, Harmanec, č. 163, Turistická mapa 163 Bieszczady – Bukovské vrchy 1 : 50 000, 1. vydanie, 2003, ISBN 80-8042-355-5
 SHOCart, spol. s r. o., Zádveřice, Turistický atlas Slovensko 1 : 50 000, 10/2016, ISBN 978-80-7224-504-8

 Pozri aj 
 Stužica
 Bukovské vrchy
 Poloniny
 Národný park Poloniny
 Park tmavej oblohy Poloniny
 Zoznam vrcholov v Bukovských vrchoch

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Poloha na turistickej mape
 Poloha na turistickej/cykloturistickej mape
 Turistická mapa Karpatská turistická cesta, časť 1 (Aurius, 2013) , časť 2  (v súborovom formáte PDF)
 Národný park Poloniny na Štátna ochrana prírody Slovenskej Republiky
 Poloniny na Poloniny.fussion.info

Kategória:Vrchy v Poľsku
Kategória:Vrchy na Ukrajine
Kategória:Vrchy v Bukovských vrchoch
Kategória:Tisícovky na Slovensku
Kategória:Tisícovky v Poľsku
Kategória:Tisícovky na Ukrajine
Kategória:Vrchy v okrese Snina
Kategória:Geografia Zakarpatskej oblasti
Kategória:Vrchy v Podkarpatskom vojvodstve