Lubelské vojvodstvo

Lublinské vojvodstvo (po poľsky województwo lubelskie) je jedno zo 16 vojvodstiev Poľska. Nachádza sa na východe Poľska. Susedí z Podleským, Mazovským, Svätokrižskym a Podkarpatským vojvodstvom a ďalej s Bieloruskom a Ukrajinou.

 Geografia 
Geografické oblasti: Lublinská pahorkatina, Sandomierska kotlina, Roztocze, rovinaté Lublinské Polesie a Južné Podlesie.

 Mestske powiaty 
 powiat lubelski
 powiat chełmski 
 powiat zamojski 
 powiat bialski

 Vidiecke powiaty 
 powiat biłgorajski
 powiat hrubieszowski  
 powiat janowski 
 powiat krasnostawski 
 powiat kraśnicki 
 powiat lubartowski 
 powiat łęczyński 
 powiat łukowski 
 powiat opolski 
 powiat parczewski 
 powiat puławski 
 powiat radzyński 
 powiat rycki 
 powiat świdnicki 
 powiat tomaszowski 
 powiat włodawski

 Mestá 
Vo vojvodstve je 51 miest, z toho 4 najväčšie majú práva powiat.
Počet obyvateľov a povrch podľa GUS z 31.12.2022
 24px Lublin – 331.243 (147,50 km²)
 24px Zamość – 58.942 (30,48 km²)
 24px Chełm – 57.933 (35,26 km²)
 24px Biała Podlaska – 54.768 (49,41 km²)
 24px Puławy – 44.397 (50,61 km²)
 24px Świdnik – 36.992 (20,35 km²)
 24px Kraśnik – 31.744 (26,10 km²)
 24px Łuków – 27.453 (35,75 km²)
 24px Biłgoraj – 25.039 (21,10 km²)
 24px Lubartów – 20.000 (13,92 km²)
 24px Tomaszów Lubelski – 18.061 (13,33 km²)
 24px Łęczna – 17.826 (18,98 km²)
 24px Krasnystaw - 17.519 (42,07 km²)
 24px Hrubieszów - 16.191 (33,03 km²)
 24px Międzyrzec Podlaski - 15.557 (20,03 km²)
 24px Radzyń Podlaski - 14.452 (19,29 km²)
 24px Dęblin - 14.330 (38,51 km²)
 24px Włodawa - 12.266 (18,67 km²)
 24px Janów Lubelski - 11.046 (15,42 km²)
 24px Parczew - 10.298 (8,05 km²)
 24px Ryki - 9.098 (27,38 km²)
 24px Poniatowa - 8.367 (15,20 km²)
 24px Opole Lubelskie - 7.954 (15,12 km²)
 24px Bełżyce - 6.020 (23,46 km²)
 24px Terespol - 5.163 (10,20 km²)
 24px Szczebrzeszyn - 4.784 (29,04 km²)
 24px Bychawa - 4.540 (6,68 km²)
 24px Rejowiec Fabryczny - 4.029 (14,36 km²)
 24px Nałęczów - 3.618 (13,84 km²)
 24px Kazimierz Dolny - 3.257 (30,42 km²)
 24px Tarnogród - 3.161 (10,86 km²)
 24px Krasnobród - 2.999 (6,99 km²)
 24px Kock - 2.888 (16,79 km²)
 24px Zwierzyniec - 2.829 (6,19 km²)
 24px Piaski - 2.433 (8,44 km²)
 24px Stoczek Łukowski - 2.389 (9,13 km²)
 24px Józefów - 2.342 (5,28 km²)
 24px Annopol - 2.325 (7,75 km²)
 24px Lubycza Królewska - 2.163 (3,90 km²)
 24px Rejowiec - 2.000 (6,51 km²)
 24px Łaszczów - 1.982 (5,01 km²)
 24px Ostrów Lubelski - 1.976 (29,77 km²)
 24px Tyszowce - 1.852 (18,52 km²)
 24px  Izbica - 1.718 (9,46 km²)
 24px Kamionka - 1.699 (5,89 km²)
 24px Urzędów - 1.688 (12,92 km²)
 24px Modliborzyce - 1.413 (13,15 km²)
 24px Siedliszcze - 1.345 (13,15 km²)
 24px Frampol - 1.343 (4,67 km²)
 24px Goraj - 879 (7,64 km²)
 24px Józefów nad Wisłą - 817 (3,65 km²)

 Hospodárstvo 
V roku 2006 (podľa údajov z roku 2004) bolo vojvodstvo podľa Štatistického úradu Európskej komisie (Eurostat) označené za najchudobnejší región Európskej únie s priemerným príjmom 3 538 eur na obyvateľa (33% priemeru únie).

 Zdroje minerálnych surovín 
 Kamenné uhlie v okolí Łęcznej, Puchaczovej, Bogdanky, Momentálne dobývanie v bani v Bogdanke
 Neveľké ložiská ropy a zemného plynu v okolí Lublina (Minkowice, Ciecierzyn, Abramow) v okolí Zamośčia – dnes vyťažené.
 Vápenec – v oblasti Roztocza 
 Hlinka (slieň) na území západne od Chełma (povrchová ťažba v Rejowci), a tiež pri brehoch Wisły – v súčasnosti zastavená ťažba.

 Priemysel 
Najvýznamnejšie závody:
 Ambra - výrobca vína - Biłgoraj
 Black Red White - producent nábytku – Biłgoraj, Zamość
 Cementáreň Chełm
 Cukrovar "Krasnystaw" - Siennica Nadolna
 Kogeneračná elektráreň - Lublin
 Cukrovináreň "Solidarność" Sp. z o.o. - Lublin
 Ložiskové závody – Kraśnik
 Potravinárska firma Lubella S.A. - Lublin
 Ťažba uhlia – Bogdanka
 Textilný závod Mewa - Biłgoraj
 Obvodné družstvo mliekarenské Krasnystaw - Krasnystaw
 "Pol-Skone" - výrobca okien a dverí - Lublin, Biłgoraj
 Spracovanie ovocia "Ybbstaler" - Chełm
 Výroba poľnohospodárskeho náradia "Sipma"- Lublin
 Tsubaki - Hoover Polska Sp. z o.o. - Kraśnik
 Chemický závod Zakłady Azotowe Puławy
 Nábytkárske závody  - "Meblotab" - Chełm
 Obuvnické závody  "Escott" – Chełm

 Ochrana prírody 
Nachádzajú sa tu významné lesné komplexy: Lasy Janowskie a Puszcza Solska 

Národné parky:
 Poleski národný park
 Roztoczský národný park

Chránené krajinné oblasti:
 Chełmski Park Krajobrazowy
 Kazimierski Park Krajobrazowy
 Kozłowiecki Park Krajobrazowy
 Krasnobrodzki Park Krajobrazowy
 Krzczonowski Park Krajobrazowy
 Nadwieprzański Park Krajobrazowy
 Park Krajobrazowy Lasy Janowskie
 Park Krajobrazowy Podlaski Przełom Bugu
 Park Krajobrazowy Pojezierze Łęczyńskie
 Park Krajobrazowy Puszczy Solskiej
 Poleski Park Krajobrazowy
 Południoworoztoczański Park Krajobrazowy
 Skierbieszowski Park Krajobrazowy
 Sobiborski Park Krajobrazowy
 Strzelecki Park Krajobrazowy
 Szczebrzeszyński Park Krajobrazowy
 Wrzelowiecki Park Krajobrazowy

 Turistika a odpočinok 
 Biała Podlaska – Zvyšky pevnosti a zámku Radziwiłłovských
 Bełżyce – zámok a kostol z pol. 17.stor
 Biłgoraj – skanzen "Zagroda sitarska", kostol sv. Jerzego, kostol Nanebovstúpenia najsvätejšej Panny Márie, kláštor Františkánov v Puszcze Solskej
 Chełm
 Kostol sv. Apoštolov
 Kriedové pivnice
 Bazylika Najsvätejšej Panny Márie, v areáli s kláštorom Bazylianów, biskupským palácom, špitálom a tiež Uściługskou bránou zo začiatku 17., jediný zachovaný zvyšok Dolného Zámku
 Mestský park
 Park "na hore"
 Reformátorský kostol
 Pravoslávny chrám sv. Jána Teologa
 Chodel - renesančno-gotický kostol z polovice 16. stor., ruina Jezuitského kostola na ostrove z polovice 18. stor.
 Dęblin – pevnosť
 Firlej – jazero, drevený kostol z 19. stor.
 Gołąb – kostol sv. Floriana a Katarzyny, 
 Hrebenne – Gréckokatolícky chrám sv. Mikołaja
 Hamernia – prírodná rezervácia Czartowe Pole
 Janowiec – ruiny zámku Piotra Firleja, kostol zo 16. stor.,
 Jabłeczna – pravoslávny monastier
 Janów Podlaski
 žrebčín
 zvyšky biskupského palácu
 jaskyňa Naruszewicza
 Kazimierz Dolny
 zámek
 námestie
 kostol sv. Jana Chrzciciela
 sprašové úžľabiny
 Józefów - kostol Nepoškvrneného počatia najsvätejšej Panny Márie
 Kodeń – kostol sv. Anny
 Kraśnik
 netypické urbanistické rozloženie mesta
 neskorogotický kostol Nanebovzatia Najsv. Panny Márie
 Barokový kostol Ducha sv.
 Synagóga zo 17. stor. XVII 
 Zámočné návršie zo zvyškami zámku z prelomu 14-15. stor.
 Krasnobród – kláštor
 Kurów – kostol Nasjv. Panny Márie z 15. stor.
 Lublin – množstvo pamiatok od 13. stor. až po súčasnosť
 Lubartów - barokové kostoly z prvej pol. 18. stor.
 Nałęczów 
 Kúpelný park
 vily
 Opole Lubelskie 
 kostol zo 17. stor. XVII wieku z cennou barokovou výzdobou z  piaristickým kláštorom a školou
 palác Tarłovských a Lubomirských, postavený v 18. stor. zo staršieho zámku 
 letný palác kniežaťa Aleksandra Lubomirského 
 mestské centrum zo 17-19. stor.
 Puławy – Palácový komplex s parkom
 Radzyń Podlaski 
 palác Potockých
 kostol sv. Trojce, náhrobokJerzyho Mniszecha 
 Tomaszów Lubelski – kostol nanebovzatia Najsv. Panny Márie
 Uchanie – kostol nanebovzatia Najsv. Panny Márie 
 Zamość
 urbanistické usporiadanie mesta
 katedrála Zmŕtvychvstania Pána a Sv. Tomasza Apostoła

Zaujímavé sú tiež regióny Roztocze a Puszcza Solska.

 História 
 Vojvodstvo v rokoch 1474-1795 
Terajšie územie vojvodsta  patrilo v uvedenom období do vojvodstiev Lubelského, Ruského a Bielskeho. Časti powiatu radzynského a powiat bialski patrili do Brzesko-litewského vojvodstva Veľkeho litovského kniežatstva.

 Vojvodstvo v rokoch 1918-1939 
 Sídlo voj. Lublin
 Powiaty: mesto Lublin, bialski, biłgorajski, chełmski, garwoliński, hrubieszowski, janowski, krasnostawski, lubartowski, lubelski, łukowski, puławski, radzyński, siedlecki, sokołowski, tomaszowski, węgrowski, włodawski, zamojski.
 Główne miasta: Biała Podlaska, Biłgoraj, Chełm, Dęblin, Hrubieszów, Lubartów, Łuków, Parczew, Puławy, Siedlce, Zamość, Kraśnik.
 Vojvodovia:
 Stanisław Moskalewski 1919 - 1926               
 Antoni Remiszewski 1926 - 1930   
 Bolesław Świdziński  1930 - 1933  
 Józef Rożniecki 1933 -  1937  
 Jerzy Albin de Tramecourt 1937 - 1939

 Vojvodstvo v rokoch 1946-1950 
 Sídlo voj.: Lublin
 Powiaty: mesto Lublin, bialski, biłgorajski, chełmski, hrubieszowski, kraśnicki, janowski, krasnostawski, lubartowski, lubelski, łukowski, puławski, radzyński, siedlecki, tomaszowski, węgrowski, włodawski, zamojski.
 Hlavné mestá Biała Podlaska, Biłgoraj, Chełm, Dęblin, Hrubieszów, Krasnystaw, Kraśnik, Lubartów, Łuków, Parczew, Puławy, Siedlce, Zamość.

 Vojvodstvo v rokoch 1950-1975 
 Sídlo voj.: Lublin
 Powiaty: mesto Lublin, bełżycki, bialski, biłgorajski, bychawski, chełmski, hrubieszowski, kraśnicki, janowski, krasnostawski, lubartowski, lubelski, łukowski, puławski, radzyński, tomaszowski, włodawski, zamojski.
 Hlavné mestá: Biała Podlaska, Biłgoraj, Chełm, Dęblin, Hrubieszów, Kraśnik, Lubartów, Łuków, Parczew, Puławy, Zamość.


 Vojvodstvo v rokoch 1975-1998 
 Sídlo voj.: Lublin
 Hlavné mestá: Puławy, Kraśnik, Lubartów, Dęblin, Ryki, Lubartów, Poniatowa, Opole Lubelskie, Łęczna.

 Vojvodstvo od roku 1999 
V roku 1999 po reforme vzniklo Lubelské vojvodstvo z území vojvodstiev  lubelskiego, chełmskiego, zamojskiego tiež časti bialskopodlaskiego, siedleckiego a tarnobrzeskiego.

 Počet obyvateľov 
 1975 – 885 000
 1980 – 935 200
 1985 – 985 400
 1990 – 1 016 400
 1995 – 1 026 700
 1998 – 1 027 300

 Referencie 

 Iné projekty