Geografia priemyslu

Geografia priemyslu sa ako veda začala formovať na začiatku 20. storočia ako súčasť humánnej (ekonomickej, socio-ekonomickej) geografie. Zaoberá sa priemyslom z geografického hľadiska. Zvykne sa nazývať aj geografia sekundéru, vzhľadom na to, že až na ťažobný priemysel patria tieto aktivity do sekundérneho sektora. Skúma činitele, ktoré ovplyvňujú lokalizáciu priemyslu, jeho prejavy a produkčné procesy v priestore a čase.

Priemyselná výroba ako ju poznáme v súčasnoti sa rozvinula začiatkom novoveku v Anglicku a Holandsku s nástupom priemyselnej revolúcie. Priemysel tvoril v 19. a v prvej polovici 20. storočia chrbticu svetovej ekonomiky, dnes jeho význam trochu upadá v konkurencii so službami a vývojom informačných systémov.

Klasifikáciu priemyslu môžeme vykonávať niekoľkými spôsobmi v závislosti na porovnávaných vlastnostiach. Najčastejšie sa pre rozdelenie Geografie priemyslu volí Odvetvová klasifikácia ekonomických činností (OKEČ).

Geografii priemyslu na Slovensku sa venovali a venujú viacerí geografi: Koloman Ivanička (uviedol geografiu priemyslu, autor viacerých významných monografií), Jozef Mládek (teória priemyselných jadier), Pavol Korec, z mladších geografov sú to Dagmar Popjaková (Univerzita Mateja Bela, Banská Bystrica), Ján Szöllös (geografia energetiky, SAV).

 Geografické faktory ovplyvňujúce priemysel 
Priemysel ovplyvňujú tri základné geografické faktory:
 prírodné faktory (rozmiestnenie surovín, energie a vody)
 spoločenské faktory (kvalifikovaná pracovná sila, vhodná geografická poloha, blízkosť k zdrojom aj k odbytu)
 ekonomické faktory (kapitál, technický pokrok a rôzne urbanizačné výhody)
Tieto geografické faktory nadobudli nový rozmer po otvorení medzinárodného obchodu.

 Priemyselné oblasti sveta 
Rozmiestnenie priemyslu na Zemi je nerovnomerné. Do priemyselných oblastí sa sústreďuje 3/4 svetového priemyslu.
Priemyselné oblasti sveta:
 Severovýchod USA – vychádza z výhod vodnej dopravy
 Západná Európa – hlavne Britské ostrovy, Porýnie a Porúrie – vychádza hlavne z nerastného bohatstva a veľmi kvalitnej siete infraštruktúry
 Japonsko – má veľmi kvalitnú pracovnú silu a vedecký pokrok
 tzv. Ázijské tigre – nasledujú Japonsko.
 Rusko – obrovské nerastné suroviny a zatiaľ málo využitý potenciál.

 Energetika 

 Zdroje 
Elektrická energia potrebuje zdroje, ktoré môžeme rozdeliť na
 Vyčerpateľné obnoviteľné (napríklad drevo)
 Vyčerpateľné neobnoviteľné (napríklad ropa, zemný plyn, urán)
 Nevyčerpateľné (napríklad slnečná energie, energia prílivu a odlivu, veterná energia)

 Ropa 
Ropa je ako prírodný zdroj oveľa hodnotnejšia ako uhlie, predovšetkým je všestrannejšie použiteľná a preto sa stala svetovým palivom. Jej ťažba sa rýchlo rozvíja a lokalizuje sa do oblastí Perzského zálivu, severnej Afriky, Mexického zálivu, Kaspického mora, Severného mora, Západnej Sibíri a juhovýchodnej Ázie.
Viac ako 1/2 vyťaženej ropy sa vyváža do USA, Japonska a Západnej Európy. Najviac vyvážajú členské krajiny OPEC z oblastí Perzského zálivu.

KrajinaProdukcia ropy v mil. tonSaudská Arábia   441USA   352Rusko   323Irán   187Venezuela   171Mexiko   170Čína   162Nórsko   160Irak   128Svet   3 595

 Zemný plyn 
Zemný plyn je ekonomicky najvýhodnejšie palivo. Najčastejšie sa vyskytuje spolu s ropou. Jeho výskyt sa sústreďuje najmä v rozvinutých krajinách.
Najväčší vývozcovia zemného plynu vyvážajú plyn plynovodmi do západnej a strednej Európy, USA a Japonska.

KrajinaŤažba zemného plynu v mld. mRusko   545USA   544Kanada   167Veľká Británia   106Alžírsko   84Malajzia   67Indonézia   67Irán   60Holandsko   57Svet   2 421

 Uhlie 
Uhlie- jeho svetové zásoby sú podstatne vyššie ako zásoby ropy. Sústreďujú sa v Rusku, USA, Číne, v európskych krajinách. Na južnej pologuli v JAR a v Austrálii.

KrajinaŤažba uhlia v mil. tonUSA   567Čína   502India   157Austrália   153JAR   127Rusko   116Poľsko   72Nemecko   57Indonézia   47Svet   2 133

 Urán 
Urán je najdôležitejšie jadrové palivo pretože má najvyššiu energetickú účinnosť. Najväčšie zásoby má Austrália, Kazachstan, Kanada, USA, Rusko, JAR, Uzbekistan, Niger a Brazília.

KrajinaProdukcia uránu (U3O8) v kgKanada   14 411Austrália   8 814Niger   3 358Rusko   3 318Kazachstan   2 300Uzbekistan   2 300Svet   42 300

 Elektrárne 
Zariadenie na získavanie elektrickej energie zo zdrojov sa nazýva elektráreň. Podľa zdrojov poznáme štyri druhy
 Tepelné elektrárne
 Vodné elektrárne
 Jadrové elektrárne
 Alternatívne elektrárne

 Tepelné elektrárne 

 Vodné elektrárne 

 Jadrové elektrárne 
Najväčšia jadrová elektráreň na svete – Fukušima – sa nachádza v Japonsku. Má desať reaktorov a výkon okolo 8 GW. Nedávno mala haváriu spôsobenú cunami.
Najväčší podiel elektrickej energie vyrobenej v jadrových elektrárňach má Francúzsko, Belgicko, Maďarsko, Južná Kórea a Švajčiarsko.

 Alternatívne elektrárne 
 Veterné elektrárne (Vietor otáča lopatkami, ktoré vyrábajú elektrickú energiu – ich produkcia závisí od poveternostných podmienok)
 Solárne elektrárne (Slnečné lúče dopadajú na solárne články a vyrábajú elektrickú energiu – ich použitie je obmedzené z hľadiska klímy, aktuálneho počasia, geografickej šírky a ročného obdobia)
 Geotermálne a prílivové (Dynamika vody vyrába elektrickú energiu – ich použitie má hlavne lokalizačný faktor)

 Spotreba elektrickej energie (k roku 2000) 
Krajinamld. kWhUSA   3255Čína   1084Japonsko   947Rusko   728Kanada   497Nemecko   495India   424Francúzsko   399Brazília   354Svet   12 833

 Ťažký priemysel 
Do ťažkého priemyslu patrí hutníctvo, strojársky a chemický priemysel.

 Hutníctvo 
Hutníctvo sa zaoberá tavením rúd, výrobov kovov a ich zliatín. Patrí k základným odvetviam ťažkého priemyslu. Ovplynvňuje rozvoj ostatných priemyselných odvetví, predovšetkým strojárstva, a tak vytvára predpoklady pre vznik roziahlých piremyselných oblastí.

 Hutníctvo železa 
Vyznačuje sa vysokým stupňom koncentrácie. Sústreďuje sa do miest výskytu železnej rudy, alebo koksovateľného uhlia. Výhodná je tiež lokalizácia vo veľkých prístavoch.

KrajinaVýroba surovej ocele v mil. tonČína   128Japonsko   106USA   102Rusko   59Nemecko   46Južná Kórea   43Ukrajina   31Brazília   27India   26Svet   849

 Hutníctvo farebných kovov 
Vyrába prevažne meď, olovo, zinok, cín a ich zliatiny. 
Hutníctvo farebných ľahkých kovov vyrába hlavne hliník a jeho zliatiny. Výroba hliníka je sústredená hlavne do oblastí jeho veľkej spotreby, v oblastiach ťažby bauxitu a v oblastiach s lacnou výrobou elektrickej energie. Často je výroba lokalizovaná v blízkostiach vodných elektrární.

KrajinaVýroba hliníka v mil. tonUSA   3,7Rusko   3,2Čína   2,6Kanada   2,4Austrália   1,7Brazília   1,3Nórsko   1,0JAR   0,7Venezuela   0,6Svet   23,9

KrajinaŤažba medenej rudy v mil. tonČile   4,5USA   1,45Indonézia   0,82Austrália   0,76Kanada   0,61Peru   0,53Rusko   0,52Čína   0,51Poľsko   0,48Svet   12,9

Kategória:Geografia
Kategória:Priemysel