KDU-ČSL

KDU-ČSL (do roku 2019 oficiálne Křesťanská a demokratická unie – Československá strana lidová) nazývaná aj ľudovci, je jedna z najstarších českých politických strán, bola založená roku 1919 spojením niekoľkých katolíckych strán. Do roku 1992 niesla názov Československá strana ľudová.

Súčasným predsedom strany je od roku 2024 Marek Výborný, prvým podpredsedom je Pavel Bělobrádek. Na sneme v roku 2019 sa strana premenovala z Kresťanskej a demokratickej únie – Československej strany ľudovej na skratku KDU-ČSL, ktorá je odvtedy jediným oficiálnym názvom. V stanovách strany je vysvetlené čo táto skratka znamená, no inak je všade uvádzaný len názov KDU-ČSL.

 Ideológia 
KDU-ČSL je stredová konzervatívna strana položená na kresťanských hodnotách a princípoch. Strana o sebe sama hovorí, že „Desatoro, evanjeliová zvesť lásky k druhým a kresťanská sociálna náuka“ sú východiskami ich politických krokov. Strana nezastupuje žiadnu cirkev ani náboženskú spoločnosť. Presadzuje kresťanskú demokraciu a je pro-európsky a pro-atlanticky založená.

Azda najväčšiu podporu vo voľbách dosahuje dlhodobo na Morave, kde žije aj viac veriacich ľudí ako v Čechách.

 Jednotlivé témy 

 Manželstvo 
Manželstvo je podľa ľudovcov zväzkom muža a ženy, nie dvoch osôb rovnakého pohlavia.

 Migrácia 

 Riešenie 
Ľudovci nepodporujú kvóty na prijatie utečencov, presadzujú, aby sa migračná kríza riešila, ak to bude možné, mimo hraníc Európskej únie. Strana žiada navýšenie českej pomoci pre utečenecké tábory, aby sa tam vytvorili dôstojné podmienky pre ľudí. Toto je podľa KDU-ČSL najefektívnejší spôsob riešenia daného problému.

 Prijímanie migrantov 
KDU-ČSL je za rýchle vracanie ekonomických imigrantov späť do krajín pôvodu, no je za to, aby Česko prijalo utečencov, ktorí utekajú pred vojnou a stoja o to, je to povinnosť. Ľudovci hovoria, že Česko k tomu viaže nie len Ženevské konvencie, české zákony ale aj kresťanská solidarita a všeobecne ľudskosť.

 Dane 
Čo sa týka daní, ľudovci presadzujú čo najnižšie dane pre právnické osoby a daňovú progresiu fyzických osôb.

 Školstvo 
Školstvo je pre KDU-ČSL absolútnou prioritou, chcú kvalitné a dostupné školstvo len pre toho, kto má schopnosti a vôľu o štúdium.

 Zdravotníctvo a sociálne služby 
V zdravotníctve presadzujú zachovanie zdravotného poistenia tak, aby mal na zdravotnú starostlivosť nárok každý bez ohľadu na sociálny status. Časť hradenia sociálnych služieb by sa podľa nich mala stať povinným výdajom štátu.

 Dôchodkový systém 
Ľudovecký návrh reformy dôchodkov je postavený na zachovaní priebežného solidárneho systému doplneného o štátom dotovanom penzijnom pripoistení a dobrovoľnom sporení.

 Poľnohospodárstvo 
V poľnohospodárstve by chceli ľudovci dosiahnuť potravinovú sebestačnosť v českých výrobkoch, chceli by podporovať české výrobky a spolupracovať naprieč EÚ s rovnakými obchodnými podmienkami. Na pôde by sa malo hospodáriť ohľaduplne voči životnému prostrediu v duchu hesla: „Nedrancovať pôdu, myslieť na svojich vnukov.“

 História 
vpravo|thumb|110px|Historický znak Československej strany ľudovej

1919: založenie strany, 5. a 6. januára prebehol v Prahe ustanovujúci zjazd
1920: V parlamentných volbách kandiduje v koalícii spoločne so Slovenskou ľudovou stranou
1925: Strana zakládá svoju organizáciu na Slovensku, ktorú až do roku 1938 vedie Martin Mičura
1938: spojenie s ostatnými pravicovými stranami do Strany národnej jednoty
19401945: strana bola zastúpená v Londýnskej exilovej vláde, ľudovec Jan Šrámek predsedom vlády
1945: jedna z mála obnovených strán po vojne, jediná česká nesocialistická
1946: kľúčové voľby, v ktorých strana očakávala víťazstvo pre ňu skončili ziskom 20% oproti 40% KSČ
1946: strana sa stala členom Národného frontu
1948: ľudoveckí ministri sa pripojili k ostatným demokratickým ministrom a podali demisie
19481989: strana ovládnutá prokomunistickým krídlom, ako súčasť Národného frontu budila dojem možnosti existencie viacerých strán v komunistami riadenom Česko-Slovensku
1990: demokratizácia strany, v prvých slobodných voľbách získala v koalícii s Kresťanskodemokratickou stranou v Česku 8,75 % a na Slovensku 8,69 %
1992: premenovanie na názov Kresťanská a demokratická únia – Československá strana ľudová
19921997: členstvo vo všetkých vládach Václava Klausa z ODS
1997: ukončenie spojenectva s ODS, odchod z vlády kvôli finančným aféram občianskych demokratov
1998: členstvo v úradníckej vláde Josefa Tošovského
19982002: členstvo v opozícii, strana bola najvýznamnejšia súčasť Štvorkoalície (spoločný projekt KDU-ČSL a troch menších pravicových strán)
20022004: členstvo vo vláde Vladimíra Špidlu z ČSSD, vláda skončila po dvoch rokoch po demisii premiéra ako reakcii na výrazný prepad Sociálnej demokracie v eurovoľbách
20042005: členstvo vo vláde Stanislava Grossa z ČSSD, vláda skončila po afére jej predsedu
20052006: členstvo vo vláde Jiřího Paroubka z ČSSD
2006: povolebné vyjednávanie so Stranou zelených a ODS na vytvorení vlády najprv padlo, pretože by nezískali dôveru Poslaneckej snemovne (chýbal 1 hlas) a tak predseda Miroslav Kalousek začal rokovať o možnosti menšinovej vlády KDU-ČSL s ČSSD, ktorú by tolerovala Komunistická strana Čiech a Moravytoto ho stálo miesto predsedu a na jeho miesto prišiel senátor Jiří Čunek a bola vytvorená vláda KDU-ČSL s ODS a Zelenými, ktorej vysloviť dôveru odchodom zo sály pomohli aj dvaja poslanci za ČSSD: Michal Pohanka a Miloš Melčák
20062009: členstvo v druhej vláde Mirka Topolánka z ODS, vláda skončila potom ako jej bola ako prvej vláde v histórii samostatného Česka vyslovená nedôvera Poslaneckou snemovňou
2009: strana odmietla nominovať svojich zástupcov do prechodnej úradníckej vlády premiéra Jana Fischera, potom nasledoval odchod viacerých vplyvných poslancov z KDU-ČSL na čele s Miroslavom Kalouskom, nenasledoval ich veľký počet členov, no niektorí z nich potom prešli do novej strany TOP 09  v reakcii na to sa do KDU-ČSL vrátili niektorí členovia, ktorí predtým zo strany odišli alebo mali pozastavené členstvo

náhľad|Zakladateľ strany Msgre. Jan Šrámek, dlhoročný minister a počas 2. svetovej vojny predseda exilovej vlády v Londýne

2009: po odchode troch senátorov (Ludmila Müllerová, Adolf Jílek, Václav Jehlička) sa rozpadol senátorský klub strany, po senátnych voľbách v roku 2010 sa znovu obnovil
2010: vo voľbách do Poslaneckej snemovne získala KDU-ČSL len 4,39 % hlasov, a teda neprekročila brány dolnej komory parlamentu, bolo to prvý raz, čo ľudovci nemali zastúpenie v dolnej komore; v reakcii na túto skutočnosť rezignoval predseda Cyril Svoboda a stranu dočasne viedla Michaela Šojdrová
2010: na zjazde v Žďári nad Sázavou bol zvolený predsedom strany Pavel Bělobrádek, pod jeho vedením došlo ku kompletnej výmene riadiacich orgánov strany, do čela sa dostali najmä mladí ľudia pod 40 rokov a strana sa posunula viac do pravej strany politického spektra
2012: bol zvolaný zjazd, na ktorom sa prepracovali stanovy, bol vytvorený štatút priaznivca strany, regióny majú odvtedy zastúpenie v orgánoch strany podľa volebných výsledkov a strana sa mala viac otvoriť nečlenom cirkví. Za cieľovú skupinu boli stanovené rodiny s deťmi, stredná trieda, neziskové organizácie a staršia populácia. Len tesne neprešiel návrh zmeny slova v názve „Československá“ na „Česká“
2014: strana zaznamenala úspech v európskych voľbáchzískala až 3 mandáty
20132017: strana sa vrátila späť do Poslaneckej snemovne a dokonca sa z nej stala vládna stranaúčasť vo vláde Bohuslava Sobotku z ČSSD
náhľad|207x207bod|Josef Lux, predseda strany v 90. rokoch 20. storočia, dlhoročný minister poľnohospodárstva20172021: účasť v opozícii, strana vo voľbách získala len 5,80 % hlasov
2019: na zjazde bol za predsedu zvolený Marek Výborný a tiež sa odhlasovala zmena názvu z Kresťanská a demokratická únia – Československá strana ľudová na skratku KDU-ČSL. Po smrti svojej manželky oznámil Marek Výborný v novembri, že rezignuje na funkciu predsedu strany k termínu mimoriadneho zjazdu strany.
2020: Na post predsedu strany sa rozhodli kandidovať Jan Bartošek, Marian Jurečka a Tomáš Zdechovský. Víťazom voľby a novým predsedom sa stal Marian Jurečka. Strana sa stala súčasťou liberálno konzervatívnej stredopravicovej koalície SPOLU, spoločne s ODS a TOP 09.
2021: Koalícia SPOLU zvíťazila vo voľbách do Poslaneckej snemovne Parlamentu Českej republiky, v decembri bola menovaná nová vláda Petra Fialu, ktorej je KDU-ČSL súčasťou (vo vláde zasadajú 3 ministri za KDU-ČSL).
2024: na zjazde bol za predsedu opäť zvolený Marek Výborný.

 Zoznam predsedov 

Toto je zoznam predsedov KDU-ČSL od roku 1992.

náhľad|231x231bod|Marek Výborný, predseda strany od roku 2024

 1992 – 1998: Josef Lux
 1998 – 1999: Jan Kasal (poverený riadením)
 1999 – 2001: Jan Kasal
 2001 – 2003: Cyril Svoboda
 2003 – 2006: Miroslav Kalousek
 2006: Jan Kasal (poverený riadením)
 2006 – 2009: Jiří Čunek
 2009 – 2010: Cyril Svoboda
 2010: Michaela Šojdrová (poverená riadením)
 2010 – 2019: Pavel Bělobrádek
 2019 – 2020: Marek Výborný
 2020 – 2024: Marian Jurečka
 2024 – súčasnosť: Marek Výborný

 Volebné výsledky 
náhľad|Volebné výsledky KDU-ČSL - TrendKDU-ČSL, výsledky voleb Volební trendy a výsledky stran, kurzy.cz
náhľad|Výsledky KDU-ČSL vo voľbách do Českej národnej rady v roku 1990
náhľad|Výsledky KDU-ČSL vo voľbách do Českej národnej rady v roku 1992
náhľad|Výsledky KDU-ČSL vo voľbách do Poslaneckej snemovne v roku 1996
náhľad|Výsledky KDU-ČSL vo voľbách do Poslaneckej snemovne v roku 1998
náhľad|Výsledky KDU-ČSL vo voľbách do Poslaneckej snemovne (v koalícii s US-DEU) v roku 2002
náhľad|Výsledky KDU-ČSL vo voľbách do Poslaneckej snemovne v roku 2006
náhľad|Výsledky KDU-ČSL vo voľbách v roku 2010, keď sa do Poslaneckej snemovne nedostala.
náhľad|Výsledky KDU-ČSL vo voľbách do Poslaneckej snemovne v roku 2013
náhľad|Výsledky KDU-ČSL vo voľbách do Poslaneckej snemovne v roku 2017
náhľad|Výsledky koalície SPOLU vo voľbách do Poslaneckej snemovne v roku 2021
náhľad|Výsledky koalície SPOLU vo voľbách do Poslaneckej snemovne v roku 2025

 Voľby do roku 1946 
RokPočet hlasovHlasy v %Počet mandátov1920699 72811,333 mandátov1925691 0959,731 mandátov1929623 3408,425 mandátov1935615 8047,522 mandátov19461 110 92020,246 mandátov

 Voľby od roku 1990 

 Voľby do Českej národnej rady 
RokPočet hlasovHlasy v %Počet mandátov1990607 1348,420 mandátov1992406 3416,315 mandátov

 Parlamentné voľby 

 Voľby do Senátu 
RokPočet mandátov199613199852000182002120031200432006420080201022012320141201424+3201635+4201842+120203
1 Štvorkoalíciu vytvorili KDU-ČSL, Únia slobody, Demokratická únia a Občianská demokratická aliancia

2 4 mandáty samostatne, 3 mandáty v koalícii so Stranou zelených 

3 5 mandátov samostatne, 4 mandáty v koalícii

4 2 mandáty samostatne, 1 mandát v koalícii

 Voľby do Poslaneckej snemovne 
RokPočet hlasov                                       Hlasy v %Počet mandátovPostavenie
v snemovne1996489 3498,1%Vládna koalícia s ODS a ODA1998537 0139,0%Opozícia20025680 67114,3%Vládna koalícia s ČSSD a US-DEU2006386 7067,2%Vládna koalícia s ODS a Stranou zelených2010229 7174,39%Mimo snemovňu2013336 9706,78%Vládna koalícia s ČSSD a ANO2017293 6435,80%Opozícia20216493 90527,79% Vládna koalícia s ODS, TOP 09, Pirátmi a STAN (2021 - 2024)Vládna koalícia s ODS, TOP 09 a STAN (2024 - 2025)202561 313 34623,36%Opozícia
5 Strana kandidovala v rámci Štvorkoalície (US, DU, ODA)

6 Strana kandidovala v koalícii SPOLU s ODS a TOP 09

 Voľby do zastupiteľstiev krajov 
RokPočet hlasovHlasy v %Počet mandátov20001537 01222,861712004226 01610,67722008193 9116,65562012261 7249,87612016159 6106,3612020141 4775,154
1 Štvorkoalíciu vytvorili KDU-ČSL, Únia slobody, Demokratická únia a Občianská demokratická aliancia

 Voľby do Európskeho parlamentu 
RokPočet hlasovHlasy v %Počet mandátov2004223 3839,622009180 4517,6522014150 7929,9532019171 7237,242

 Voľby do zastupiteľstiev obcí 
RokMandátyMandáty v %19908 08312,219947 61612,2519987 12111,3220026 0139,6220065 0498,0920103 7386,0120143 7926,1020183 4955,89

 Referencie 

 Pozri aj 

 TOP 09

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 história KDU-ČSL 
 oficiálna stránka KDU-ČSL
 Ladislav Mrklas: Exilová demokratická pravice 

 Zdroj 



Kategória:Politické strany v Česku
Kategória:Národný front Čechov a Slovákov