Ťanšan

Ťanšan (staršie Ťan-šan; čín.: 天山 – pchin-jin: Tiān Shān – slov. prepis Tchien-šan – doslova nebeské hory; rus. Тянь-Ша́нь – Ťaň-Šaň, kirg. Теңир-Тоо – Teñir-Too, kaz. Тәңір тауы – Täñir tawı) je mohutná horská sústava v Strednej Ázii (Kirgizsko, Čína, Tadžikistan a Kazachstan) dlhá , najvyšší vrch je Džengiš Čokusu () na hraniciach Kirgizska a Číny. Pohorie má zachovanú sústavu horských ľadovcov.

 Geografické členenie 
Ťanšan sa člení na 3 oblasti:
 Západný Ťanšan, ktorý sa rozkladá medzi Ferganskou kotlinou na západe a jazerom Issyk-kuľ na východe. Najvyšším hrebeňom tejto časti pohoria je Zailijský Alatau, ktorý sa nachádza v susedstve jazera Issyk-kuľ a najväčšieho kazašského mesta Alma-Ata. Najvyššie vrcholy dosahujú výšky až 

 Centrálny Ťanšan sa nachádza na hraniciach Kazachstanu, Kirgizska a Číny. V tejto časti pohoria ležia najvyššie vrcholy pohoria Džengiš Čokusu (Pik Pobedy – ) a pyramídová hora Chan-Tengri (). Nachádzajú sa tu aj hlboké doliny a kotliny (napr. Turfanská preliačina).

 Východný Ťanšan, nazývaný aj Čínsky Ťanšan, leží na území ČĽR v autonómnej oblasti Sin-ťiang. Ťahá sa od najvyššieho hrebeňa Chalyk-tau (štít Pik – ) na západe cez Borohoro Šan, Bogda Šan neďaleko hlavného mesta Urumči až k hrebeňom Barkol a Karlik Šan na východe. Tieto hrebene dosahujú výšok od 4 500 do .

 Geológia 
Ťanšan je súčasťou himalájskeho orogénneho pásma. Zdvíhanie pohoria začalo ešte počas hercýnskeho vrásnenia, súčasná podoba sa vytvarovala počas kimerskej fázy alpínskej orogenézy.

 Vulkanizmus 
V čínskej časti pohoria sa nachádza menšie vulkanické pole, tvorené niekoľkými troskovými kužeľmi. Najznámejší z nich je Pechan, ktorý bol aktívny v 1.  a 7. storočí.

 Iné projekty 

Kategória:Pohoria v Číne
Kategória:Pohoria v Tadžikistane
Kategória:Pohoria v Kazachstane
Kategória:Pohoria v Kirgizsku