Karpatskí Nemci

náhľad|Podiel obyvateľov nemeckej národnosti v obciach Slovenska, podľa sčítania v roku 2001.
náhľad|Podiel obyvateľov nemeckej národnosti v obciach Slovenska, podľa sčítania v roku 1970.
náhľad|Podiel obyvateľov nemeckej národnosti v obciach Slovenska, podľa sčítania v roku 1930.
náhľad|Podiel obyvateľov s nemeckým materinským jazykom v obciach Slovenska, podľa sčítania v roku 1900.
náhľad|Pamätná tabuľa v Bratislave

Karpatskí Nemci () je súhrnné pomenovanie národnostnej menšiny, nemecky hovoriaceho obyvateľstva na území dnešného Slovenska a časti Ukrajiny, ktoré vzniklo migráciou na územie bývalého Uhorska medzi 12. a 19. storočím. Názov karpatskí Nemci sa začal používať až začiatkom 20. storočia pre označenie nemeckého obyvateľstva v Karpatoch avšak po vzniku Česko-Slovenska sa pomenovanie zaužívalo na Slovensku, pretože odlišovalo karpatských Nemcov od sudetských Nemcov žijúcich v Česku. Po roku 1945 bolo evakuovaných a čiastočne násilne deportovaných 84 % karpatských Nemcov zo Slovenska (v rámci vysídlenia Nemcov z Česko-Slovenska). Pri sčítaní v roku 2021 sa k nemeckej národnosti na Slovensku prihlásilo 8 573 obyvateľov. Z toho 3 318 obyvateľov uviedlo iba nemeckú národnosť a 5 255 obyvateľov uviedlo kombináciu nemeckej a ďalšej národnosti. 

 Štatistické údaje 

 Vývoj počtu Nemcov na Slovensku 
 Rok sčítania  Početwww.statistics.sk Štatistický úrad Slovenskej republiky  %  Zmena počtu  Zmena v % 1880*  228 584  9,3  –  – 1890*  228 860  8,9  +276  +0,1  1900*  215 816  7,7  -13 044  -5,7  1910*  198 387  6,8  -17 429  -8,1  1930  148 214  4,5  -50 173  -25,3  1949  27 324  0,8  -120 890  -81,6  1991  5 629 0,1  -21 910   -80,2  2001  5 405  0,1  -9  -0,2  2011  4 690  0,1  -715  -13,2  2021  8 573  0,2  + 3 883  +82,8 
  údaj neuvádza počet osôb s nemeckou národnosťou, ale počet osôb, ktoré majú nemčinu ako materinský jazyk.

 Obce s najvyšším počtom Nemcov 
údaje z roku 2021:
obecpočet Nemcovpercentuálny podielBratislava-Staré Mesto4170,90%Medzev41510,10%Bratislava-Ružinov3400,42%Chmeľnica28629,18%Bratislava-Petržalka2660,23%Bratislava-Nové Mesto2020,45%Bratislava-Karlova Ves1480,42%Poprad1310,26%Prešov1190,14%Nitra1100,14%Banská Bystrica1100,14%Bratislava-Dúbravka1090,30%Žilina1040,13%Prievidza1010,22%Nitrianske Pravno953,00%Košice-Západ940,25%Spišská Nová Ves870,25%Trnava840,13%Bratislava-Devínska Nová Ves810,47%Kežmarok790,51%

 Obce s najvyšším percentuálnym zastúpením Nemcov 
údaje z roku 2021:
obecpočet Nemcovpercentuálny podielChmeľnica28629,18%Krahule2911,20%Vyšný Medzev5510,54%Kunešov2110,45%Medzev41510,10%Štós709,50%Smolnícka Huta469,48%Turček416,62%Brieštie96,62%Liptovská Anna44,21%Kľačno423,93%Kremnické Bane103,92%Mníšek nad Hnilcom713,91%Tužina443,64%Smolník343,45%Horná Štubňa503,09%Malinová303,09%Nitrianske Pravno953,00%Švedlár502,37%Hniezdne251,75%

 Nemci na Slovensku podľa materinského jazyka 
Rok 2011Materinský jazykPočet Nemcovv %nemecký291462,13slovenský132728,29český1653,52maďarský972,07rusínsky50,11ukrajinský40,09poľský40,09chorvátsky10,02ostatné230,49nezistený1503,20spolu4690100,00

 Nemecký materinský jazyk 
Rok 2011NárodnosťNemecký materinský jazykv %slovenská158630,58maďarská751,45rómska40,08rusínska10,02ukrajinská20,04česká470,91nemecká291456,19poľská751,45chorvátska761,47srbská50,10ostatní2925,63nezistená1092,10spolu5186100,00

 Náboženské zloženie Nemcov na Slovensku 
Rok 2011NáboženstvoPočet Nemcovv %nezistené2334,97Rímskokatolícka cirkev260355,50Evanjelická cirkev augsburského vyznania66814,24Gréckokatolícka cirkev240,51Evanjelická cirkev metodistického vyznania260,55bez vyznania98420,98ostatné1523,25

 Pôvod názvu 
Pojem karpatskí Nemci zaviedol začiatkom 20 storočia rakúsky historik a etnológ Reimund Friedrich Kaindl (*1866, †1930), ktorý sa sa zaoberal dejinami Nemcov v Uhorsku. Pomerne presne vymedzil nemecké obyvateľstvo v Karpatoch od iných nemeckých enkláv v Uhorsku, najmä v Sedmohradsku. Pokiaľ v roku 1918 v Karpatoch (t. j. na území dnešného Slovenska, časti Ukrajiny, Moldavska, Bosny a Hercegoviny a Rumunska žilo asi 2 milióny etnických "karpatských" Nemcov,  Po skončení prvej svetovej vojny, na základe Versaillskej zmluvy (1919) a vznik Česko-Slovenska) sa pomenovanie zaužívalo aj u nás, pretože odlišovalo karpatských Nemcov od sudetských Nemcov v Česku. V tom období bolo Nemcov žijúcich na Slovensku okolo 150-tis. a v Podkarpatskej Rusi (dnes Zakarpatská Ukrajina; okolo 18-tis.). Tak ako v Česku vznikali začiatkom 30tych rokov 20 storočia nemecké spolky a následne aj nemecké "sudetské" politické strany postup bol rovnaký aj na Slovensku, s tým rozdielom, že tu vznikali "karpatské" ekvivalenty. V roku 1920 vznikla Spišsko-nemecká strana, v roku 1930 bol Franz Karmasin jedným zo zakladajúcich členov spolku Kamaradschaftsbund, Bund für gesamtgesellschaftliche Bildung. V roku 1933 vznikla Sudetonemecká strana (nem. Sudentendeutsche Partei) a na Slovensku už v roku 1929 Karpatskonemecká strana. V rokoch 1941 - 1944 pôsobil v Kežmarku Institut für Heimatforschung. V roku 1949 bolo založené v Stuttgarte združenie vysídlených Karpatendeutsche Landsmannschaft Slovakia e.V. Nemci na Slovensku doteraz označujú sami seba ako karpatskí Nemci. 

Vzťahy so Slovenskou majoritou sa menili s časom. Z radov karpatských Nemcov pochádzal F. Lenard, J. A. Segner a ďalší. Nemecká prítomnosť je badateľná na architektúre miest ako sú Bardejov, spišské mestá, Modra a Bratislava. Počas existencie medzivojnovej Československej republiky mali Nemci práva ako iné národnostné menšiny. Angažovali sa aj politicky aj na Slovensku, aj keď nie tak výrazne ako sudetskí Nemci v Česku. Sudetsko-nemeckej strana sa pretransformovala do nacistickej Nemeckej strany a aj Karpatskí Nemci podľahli nacizmu. K negatívnemu postoju ku Karpatským Nemcom prispela svojím záporným účinkovaním postava vodcu Nemeckej strany Franza Karmasina. Väčšina karpatských Nemcov (100 - 120 tisíc) z obavy pred sovietskou armádou odišla pred koncom vojny z územia Slovenska. Na základe dohody víťazných mocností a následných Benešových dekrétov bol zo Slovenska vyhostený takmer celý zvyšok okolo 20 - 40 tisíc príslušníkov nemeckej národnosti.  

 Osídlenie 
Nemci sa dostali do Uhorska najmä v procese kolonizácie vyľudneného územia po mongolskom vpáde do Uhorska v rokoch 12411242. Nemecká kolonizácia priniesla do Uhorska vznik miest na základe Magdeburského mestského práva a Nemci patrili k mešťanom prakticky všetkých miest.

V 16. storočí prišla do Uhorska ďalšia vlna nemeckej kolonizácie – habáni.

Na rozdiel od nich sudetských však karpatskí Nemci neobývali geograficky súvislé územie, ale až do 1945 žili najmä v troch väčších sídelných oblastiach (jazykových ostrovoch):
 Bratislava a okolie
 Stredné Slovensko (Hauerland, oblasť Hornej Nitry s okolím)
 Spiš

 Malokarpatskí Nemci 
Nemecké obyvateľstvo rakúskeho pôvodu (Kleinkarpatendeutsche, slovensky Handrbulci, z nemeckého Holzhacker = drevorubači) žijúce v Malých Karpatoch, od Bratislavy po Smolenice. Išlo o obce Rača (Ratzersdorf), Devín (Theben), Svätý Jur (Sankt Georgen), Myslenice / Grinava (Grünau), Pezinok (Bösing), Modra (Modern) a Limbach. Pred druhou svetovou vojnou tvorili väčšinu už len v Limbachu a Devíne. Z konfesionálneho hľadiska išlo v prevažnej miere o evanjelikov. Výnimku tvoril iba Devín, ktorý mal rímskokatolícku väčšinu.

Vývoj percentuálneho zastúpenia Malokarpatských Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%). Údaje od roku 2021 zahŕňajú podiel občanov s prvou nárondnosťou nemeckou a v zátvorke je uvádzaná aj celkový podiel občanov s nemeckou národnosťou vrátane možnosti voľby ďalšej národnosti:
Slovenský názovNemecký názov1880191019301991200120112021DevínTheben71,24%63,31%55,92%0,65%0,34%0,36%0,21% (0,58%)Rača (zast. Račištorf)Ratzersdorf25,29%19,04%13,74%0,25%0,20%0,21%0,10% (0,28%)LimbachLimbach86,46%95,27%96,52%0,00%0,26%0,36%0,17% (0,57%)PezinokBösing40,56%32,40%21,80%0,07%0,10%0,17%0,06% (0,29%)Myslenice / Grinava (dnes Pezinok)Grünau40,56%42,94%45,32%Svätý JurSankt Georgen40,26%26,49%24,80%0,22%0,22%0,27%0,08% (0,30%)ModraModern15,69%10,48%6,26%0,09%0,16%0,09%0,17% (0,34%)

 Huncokári 
Nemecky hovoriaca skupina lesných robotníkov rímskokatolíckeho vyznania a rakúskeho pôvodu  v  Malých Karpatoch, usídlujúca sa na tomto území od polovice 18. storočia.  Ich názov je skomoleninou nemeckého slova Holzhacker (drevorubač). Huncokári sa údajne sami nazývali "horskí ľudia". Pochádzali z južnej časti Dolného Rakúska a  Štajerska.  Žili rozptýlene v horských údoliach (väčšinou 2 až 3 rodiny). Výnimku tvorilo sústredené osídlenie v modrianskej mestskej časti Piesok. Po druhej svetovej vojne boli takmer úplne vysídlení. 

 Žitnoostrovskí a Zadunajskí Nemci 
Nemecky hovoriace obyvateľstvo Žitného ostrova (Schüttinseldeutsche, Heanzen). Potomkovia burgenlandských Rakúšanov (tzv. Hienzen, Hüenzen). Po druhej svetovej vojne bola väčšina úplne vysídlená. Zvyšok sa stiahol najmä do Bratislavy. Obývali obce Prievoz (Oberufer), Most pri Bratislave (Bruck), Rovinka (Waltersdorf), Nová Lipnica (Tartschendorf), Nové Košariská (Mischdorf) a Jánošiková (Schildern). Podľa náboženského vyznania išlo majoritne o rímskokatolíkov. Výnimku tvorila evanjelická väčšina v Prievoze a v Mišdorfe/Mišérde (dnes Nové Košariská - Dunajská Lužná). Významná evanjelická menšina sa nachádzala aj v Rusovciach a Petržalke.  

Pôvodne nemecké osídlenie mali aj obce Vrakuňa (Fragendorf), Podunajské Biskupice (Bischdorf), kde sa nemecké obyvateľstvo pomaďarčilo ešte v priebehu 17.storočia, obec Kvetoslavov (Austern - slovenský starší názov Úzor / maďarsky Úszor), ktorá sa ešte v roku 1773Lexicon universorum Regni Hungariae locorum populosorum, 1773.  http://mtdaportal.extra.hu/ADATBANK/Lexicon_lcorum.PDF uvádzala ako nemecká obec; a mesto Šamorín, kde sa v roku 1796VÁLYI, András. Magyarországnak leirása. Budín, 1796. a 1851, popri majoritnom maďarskom obyvateľstve uvádzala významná nemecká menšina, avšak pri prvom uhorskom sčítaní obyvateľstva v roku 1880, nepresiahol počet nemecky hovoriacich viac ako 10%.

Zadunajskí Nemci obývali obce Petržalka (Engerau), Rusovce (Karlburg), Jarovce (Kroatisch Jahrendorf) a Čunovo (Sandorf). Išlo o obce, ktoré patrili do tzv. bratislavského predmostia. S výnimkou Petržalky sa súčasťou Slovenska stali až v roku 1947. Dovtedy boli súčasťou Maďarska.       

Vývoj percentuálneho zastúpenia Žitnostrovských a Zadunajských Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%). Údaje od roku 2021 zahŕňajú podiel občanov s prvou nárondnosťou nemeckou a v zátvorke je uvádzaná aj celkový podiel občanov s nemeckou národnosťou vrátane možnosti voľby ďalšej národnosti:
Slovenský názovNemecký názov1880191019301991200120112021PetržalkaEngerau84,62%67,76%22,40%0,19%0,19%0,15%0,07% (0,23%)Prievoz (dnes Ružinov)Oberufer87,48%77,48%42,36%0,41%0,34%0,26%0,16% (0,42%)Most pri BratislaveBruck59,61%86,82%91,30%0,47%0,19%0,05%0,03% (0,15%)Rovinka (zast. Čela)Waltersdorf6,70%76,15%72,25%0,74%0,71%0,53%0,18% (0,37%)Nová Lipnica (zast. Torč/Torča) (dnes Dunajská Lužná)Tarschendorf79,35%74,91%69,63%0,77%0,58%0,49%0,20% (0,49%)Nové Košariská (zast. Mišérd/Mišdorf) (dnes Dunajská Lužná)Mischdorf78,24%68,39%65,74%Jánošíková (zast. Dénesd/Šildern) (dnes Dunajská Lužná)Schildern79,64%53,97%55,22%RusovceKarlburg77,77%70,37%72,23%1,42%0,78%0,63%0,41% (0,82%)ČunovoSandorf22,56%12,21%18,34%0,37%0,66%0,89%0,24% (0,86%)JarovceKroatisch Jahrendorf10,57%16,69%16,45%0,18%0,50%0,56%0,33% (0,81%)

 Stredoslovenskí Nemci 
Karpato-nemecké obyvateľstvo (Hauerländer, Krickerhauer alebo slovensky aj Handrbulci), ktoré pôvodne tvorilo značnú časť obyvateľstva stredoslovenských banských miest vzniklo tzv. saskou kolonizáciou (Sachsenzug) v priebehu 12-13. storočia. Dnes jeho zvyšky obývajú územie okresov Prievidza, Žiar nad Hronom, Turčianske Teplice, Žarnovica a Martin. Delia sa na dve skupiny: kremnický jazykový ostrov - tzv. Hauerland a pravniansky jazykový ostrov. 

 Hauerlandskí Nemci 
Jedná sa o nemecké obyvateľstvo tzv. územia Hauerlandu, nemeckých obcí s koncovkou -hau, čo znamená, že boli založené vyklčovaním lesov. Išlo o obce Horná Štubňa (Oberstuben), Horný a Dolný Turček (Ober a Niederturz), Sklené (Glaserhau), Kremnické Bane (Johannesberg), Kunešov (Kuneschhau), Krahule (Blaufuß), Lúčky (Honneshau), Dolná Ves (Schwabendorf), Kopernica (Deutschlitta), Jánova Lehota (Drechslerhau), Handlová (Krickerhau), Píla (Paulisch), Veľké Pole (Hochwies) a Kremnica (Kremnitz). Z konfesionálneho hľadiska išlo o rímskokatolícke obyvateľstvo.  

Vývoj percentuálneho zastúpenia Hauerlandských Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%). Údaje od roku 2021 zahŕňajú podiel občanov s prvou nárondnosťou nemeckou a v zátvorke je uvádzaná aj celkový podiel občanov s nemeckou národnosťou vrátane možnosti voľby ďalšej národnosti:
Slovenský názovNemecký názov1880191019301991200120112021HandlováKrickerhau89,99%87,01%51,23%0,75%0,48%0,26%0,11% (0,28%)Horná ŠtubňaOberstuben93,92%78,09%86,06%5,51%5,11%2,62%1,30% (3,09%)Jánova LehotaDrechslerhau94,18%97,77%96,59%2,00%2,35%1,41%0,11% (0,43%)KopernicaDeutschlitta96,84%98,19%96,60%6,01%5,13%2,83%1,01% (1,26%)KrahuleBlaufuß72,26%97,88%99,31%2,08%24,31%31,47%4,63% (11,20%)KremnicaKremnitz33,11%13,27%1,19%0,80%0,45% (0,99%)Kremnické BaneJohannesberg88,69%90,75%10,40%6,08%2,35% (3,92%)LúčkyHonneshau99,00%97,06%1,93%0,91%0,52% (1,04%)KunešovKuneschhau98,07%97,06%26,82%18,44%14,00%6,47% (10,45%)PílaPaulisch91,76%91,60%92,47%0,00%0,00%0,00%0,00% (0,80%)SklenéGlaserhau94,54%96,05%87,52%3,70%3,31%1,30%0,44% (1,02%)TurčekOberturz95,52%89,40%56,74%14,74%12,99%8,77%4,04% (6,62%)Dolný Turček (dnes Turček)Niederturz89,43%92,94%73,27%Veľké PoleHochwies97,74%96,42%97,10%0,00%0,00%0,00%0,00% (0,00%)

 Pravnianski Nemci 
Patrilo sem nemecké obyvateľstvo hornonitrianskych obcí Nová Lehota (Neuhau), Nitrianske Pravno (Deutsch Proben), Solka (Bettelsdorf), Chvojnica (Fundstollen), Malinová (Zeche), Tužina (Schmiedshau), Vyšehradné (Beneschhau/ Meisel), Kľačno (Gaidel) a na území Turca sa jednalo o obce Hadviga (Hedwig), Brieštie (Bries) a Vrícko (Münnichwies - v ktorom sa hovorilo sliezskym dialektom). Prevažná časť týchto Nemcov sa hlásila k rímskokatolíckej cirkvi. Výnimku tvorila obec Brieštie a Hadviga, kde prevažovali evanjelici. 

Pôvodne nemecké osídlenie mali aj mestá Prievidza (Priewitz), Bojnice (Weinitz) a obce Rudno (Rauden), Koš (Andreasdorf), ktorých nemecké obyvateľstvo sa poslovenčilo, a už od roku 1773 sa spomínajú ako čisto slovenské sídla, a obec Jasenovo (Käserhau), ktorá sa v roku 1773 spomína ako nemecká obec, no od roku 1796 už je zaznamenaná ako sídlo so slovenským obyvateľstvom.  

Vývoj percentuálneho zastúpenia Pravnianskych Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%). Údaje od roku 2021 zahŕňajú podiel občanov s prvou nárondnosťou nemeckou a v zátvorke je uvádzaná aj celkový podiel občanov s nemeckou národnosťou vrátane možnosti voľby ďalšej národnosti:
Slovenský názovNemecký názov1880191019301991200120112021BrieštieBries94,44%99,72%71,71%17,89%14,71%3,42%1,47% (1,47%)Hadviga (dnes Brieštie)Hedwig97,21%98,93%98,49%ChvojnicaFundstollen95,26%98,17%96,67%2,19%0,90%0,40%0,00% (0,00%)Kľačno (zast. Gajdeľ)Gaidel94,79%94,98%96,51%5,53%5,58%4,35%1,78% (3,93%)Malinová (zast. Cech)Zeche94,45%94,81%93,55%13,99%9,11%5,78%1,95% (3,09%)Nitrianske Pravno (zast. Nemecké Pravno)Deutsch Proben91,28%83,09%67,38%4,59%3,00%1,88%1,61% (3,00%)Vyšehradné (dnes Nitrianske Pravno)Beneschhau/Meisel92,40%97,67%99,56%Solka (dnes Nitrianske Pravno)Bettelsdorf85,16%89,58%93,83%TužinaSchmiedshau92,35%95,91%96,29%7,11%5,35%3,69%1,90% (3,64%)VríckoMünnichwies 92,77%98,34%93,05%2,13%0,50%0,00%0,23% (0,23%)Nová Lehota (dnes Handlová)Neuhau72,39%97,20%95,12%0,75%0,48%0,26%?

 Spišskí Nemci 

 Hornospišskí Nemci 
Hornospišskí Nemci žili vo všetkých obciach a mestách Horného Spiša. Dnes sú to už len malé počty v mestách Kežmarok (Käsmarkt), Levoča (Leutschau), Poprad (Deutschendorf), Spišská Nová Ves (Iglau), dedinách Veľká Lomnica (Groß-Lomnitz), Veľký Slavkov (Groß-Schlagendorf), Matejovce (Matzdorf), Stráže (Michelsdorf), Spišská Sobota (Georgenberg), Spišské Podhradie (Kirchdrauf), Vrbov (Menhardsdorf), Ľubica (Leibitz) a iné. Svoj jazyk nazývali hornozemským (Oberländisch) na rozdiel od dolnozemského (Niederländisch), ktorým hovorili Podolínski Nemci. Z náboženského hľadiska išlo o evanjelikov. Výnimku tvorila iba obec Strážky nad Popradom, kde prevažovalo rímskokatolícke obyvateľstvo. 

Vývoj percentuálneho zastúpenia Hornospišských Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%):
Slovenský názovNemecký názov18801910193019912001BušovceBauschendorf85,85%81,63%52,97%0,32%0,32%Nižnie Šváby (dnes Červený Kláštor)Unterschwaben53,09%26,67%28,15%0,00%0,00%HolumnicaHollumtz86,41%82,24%71,21%3,31%1,29%HuncovceHunsdorf84,94%69,41%51,12%0,22%0,22%KežmarokKäsmark72,00%51,32%35,65%0,24%0,43%LomničkaKleinlomnitz90,91%90,16%83,96%0,00%0,00%ĽubicaLeibitz71,43%40,80%29,33%0,00%0,05%Majerka (dnes Ihľany)Meierhőfen81,62%75,27%0,00%0,00%Vyšnie Šváby (dnes Majere)Oberschwaben55,83%47,37%44,71%0,00%0,00%Mlynica (zast. Milbach)Mühlenbach94,75%62,71%64,40%0,00%0,28%Nová LesnáNeu Walddorf92,73%86,06%35,81%0,00%0,00%Podhorany (zast. Maldur)Mältern93,18%93,65%89,73%0,34%0,07%RakúsyRoks82,85%59,15%45,54%0,07%0,00%Spišská BeláZipser Bela72,77%43,09%34,39%0,20%0,26%Strážky nad Popradom (dnes Spišská Belá)Nehre78,95%53,97%60,34%Spišská Nová VesNeudorf29,90%16,97%11,27%0,15%0,19%Stará LesnáAlt Walddorf94,54%91,17%89,06%0,12%0,00%Stráne pod Tatrami (zast. Folvarky)Forherg89,46%75,23%73,80%0,00%0,26%ToporecTopporz62,00%51,59%40,23%0,00%0,00%TvarožnáDurlsdorf78,83%50,86%30,13%0,00%0,00%Veľká LomnicaGroß Lomnitz87,93%72,21%66,46%0,10%0,14%Veľký SlavkovGroß Schlagendorf91,82%79,29%54,56%0,58%0,00%VrbovMenhardsdorf93,28%56,16%45,22%0,61%0,67%VýbornáBierbrunn76,77%77,36%71,19%0,00%0,00%ŽakovceEisdorf94,90%95,97%97,03%0,00%0,00%Dvorce (dnes Javorina)Bürgerhof41,05%27,17%28,97%obce zanikliRuskinovce (dnes Javorina)Rißdorf87,46%70,07%67,76%Stráže pod Tatrami (dnes Poprad)Miehelsdorf67,22%34,22%26,02%0,21%0,21%PopradDeutschendorf63,73%35,83%26,11%Matejovce (dnes Poprad)Matzdorf81,08%63,89%64,78%Spišská Sobota (dnes Poprad)Georgenberg65,37%32,65%27,97%Veľká (dnes Poprad)Felka75,62%38,59%20,36%

 Dolnospišskí Nemci "Mantáci" 
Dolnospišskí Nemci (nem. Gründler, Mantaken) sú potomkovia baníkov z povodia rieky Bodva, Hnilec a Smolník. Dnes ich posledné zvyšky žijú v okrese Gelnica, v obciach Gelnica (Göllnitz), Nálepkovo (Wagendrüßel), Švedlár (Schwedler), Smolník (Schmöllnitz), Smolnícka Huta (Schmöllnitzhütte), Stará Voda (Altwaßer), Mníšek nad Hnilcom (Einsiedel) a v okrese Košice-okolie v obciach Medzev, Vyšný Medzev (Unter a Obermetzenseifen) a Štóse (Stoß). Nemci (tzv. Bulineri / Topšeri) žili aj v meste Dobšiná, ktorá je súčasťou okresu Rožňava.Dolnospišskí Nemci sa hlásili v prevažnej miere k rímskokatolíckej cirkvi. Výnimku tvorila evanjelická väčšina v Nálepkove, Dobšinej, Švedlári a Mníšku nad Hnilcom. Taktiež Gelnica a Štós mali popri majoritnom rímskokatolíckom obyvateľstve významnú evanjelickú menšinu.

Pôvod a význam pojmov Manták, mantácky () sa nedajú jednoznačne preukázať. Avšak značne pravdepodobnou sa zdá byť hypotéza spôsobu tvorby názvu etnika, ako to je napr. v prípade Lemkov. Po príchode prvých osadníkov z územia Nemecka sa títo nevedeli dorozumieť s pôvodným slovenským a maďarským obyvateľstvom. Pri ich vzájomnom kontakte, napr. trhy, sa mohol jeden druhého v svojom nárečí dopytovať spôsobom podobným ako napr. "Boos maant a?" (Was meint er?), čiže "Čo má na mysli? Čo chce?". Alebo z otázky obdobného charakteru v maďarčine - "Mit mondtak?" po slovensky "Čo povedali?".Richter-Kovarik, K. Kultúra mantáckej minority v období socializmu. In Slovenský národopis, , roč. 51, 2003, č. 3, s. 321-341 V rámci tejto frázy foneticky najvýraznejšie vyznie časť "maant a" alebo "mondtak", a tak po malej úprave dostaneme výraz Manták. Túto hypotézu podporuje aj fakt, že k danému označeniu sa hlásia iba spišskí Nemci, v nárečí ktorých sa táto otázka, aj z frazeologickej stránky jej skladby, rovnako vyslovuje aj v súčasnosti.

Vývoj percentuálneho zastúpenia Dolnospišských Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%):
Slovenský názovNemecký názov188019101930199120012011GelnicaGöllnitz71,33%54,66%46,97%0,41%0,81%0,39%Nálepkovo (zast. Vondrišel)Wagendrüßel75,73%59,02%51,47%0,53%0,50%0,36%ŠvedlárSchwedler87,00%83,64%86,89%4,18%3,47%2,50%SmolníkSchmöllnitz85,44%68,87%69,60%2,20%2,39%2,13%Smolnícka HutaSchmöllnitzhütte92,02%80,24%82,23%6,72%8,07%4,72%Stará VodaAltwaßer33,56%58,33%24,12%0,00%0,00%0,00%Mníšek nad HnilcomEinsiedel88,14%90,53%91,24%10,67%7,69%5,75%MedzevUntermetzenseifen86,31%72,16%77,72%17,26%13,55%8,31%Vyšný MedzevObermetzenseifen88,30%33,14%39,51%12,67%10,65%ŠtósStoß91,82%14,33%60,15%9,18%8,76%4,06%Rudňany (zast. Koterbachy)Kotterbach10,31%9,21%10,63%0,00%0,00%0,00%DobšináDobschau66,18%33,57%27,58%0,31%0,33%0,14%

 Podolínski Nemci 
Nemecké obyvateľstvo obývajúce mesto Stará Ľubovňa (Alt-Lublau), Podolínec (Pudlein) a obce Hniezdne (Kniesen) a Chmeľnica (Hopgarten – v ktorej sa dodnes rozšírene hovorí sliezskym dialektom nemčiny - v roku 2011 tento dialekt používalo v domácnosti 279 osôb, čo predstavuje tamer 30 % obyvateľov obce.). Z náboženského hľadiska išlo o obyvateľstvo hlásiace sa k rímskokatolíckej cirkvi.  

Pôvodne nemecké osídlenie bolo aj v obciach Nižné, Vyšné Ružbachy (Unter a Ober-Rauschenbach) a Jakubany (Jakobsau) v ktorých sa nemecké obyvateľstvo poslovenčilo a porusínštilo, a v obciach Forbasy (Forbs) a Jarabina (Girm), ktoré boli ešte v roku 1851 uvádzané ako nemecko-slovenská a rusínsko-nemecká obecFÉNEYES, Elek. Magyarország geographiai szótára. Pest, 1851.. 

Vývoj percentuálneho zastúpenia Podolínskych Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%):
Slovenský názovNemecký názov188019101930199120012011HniezdneKniesen79,85%68,15%49,56%1,33%1,29%0,82%ChmeľnicaHopgarten90,00%87,29%82,19%;9,66%11,71%19,45%PodolínecPudlein60,07%45,31%26,77%0,17%0,03%0,12%Stará ĽubovňaAltlublau11,75%12,83%3,03%0,04%0,07%0,09%

 Sládkovičovskí Nemci 
Nemeckí roľníci a remeselníci, ktorí sa v Sládkovičove, staršie pomenovanie Diosek / Dióseg usadili v časti obce, neskôr po nich nazvanej Nemecký Diosek (od roku 1927 premenovaný na Malý Diosek) na poverenie cisára Jozefa II. V roku 1943 bol Veľký a Malý Diosek spojený. Počas druhej svetovej vojny bolo mesto poznačené deportáciami početnej židovskej komunity a po vojne odsunom nemeckého obyvateľstva do Rakúska a Nemecka a maďarského obyvateľstva do pohraničia Česka a do Maďarska. Nemecká komunita tu takmer úplne vymizla.  
Slovenský názovNemecký názov188019101930199120012011Nemecký / Malý DiosekDeutsch / Klein-Nußdorf79,24%35,03%31,12%0,02%0,05%0,02%Maďarský / Veľký DiosekUngarisch / Groß-Nußdorf6,31%2,44%4,63%

 Čermianski Nemci 
Jedná sa a malú skupinu Dolných Nemcov, ktorí sa v rokoch 1857-1859 usadili v obci Čermany (Tscherman) a Veľké Ripňany (Großrippen). Išlo o sedliakov z vestfálskych dedín Ankum, Addrup, Eie, Kettemkamp, Nortrup, Rütenbrock, Suttrup a z oldenburských dedín Damme, Neukirchen, Steinfeld, Holdorf, Dinklage a Borringshausen. V súčasnosti sú silno asimilovaní. Odhadom ich môže byť asi 250 - Čermany - 150 (38,1 %), Veľké Ripňany - 50 (2,4 %), inde 50. Jazyk je používaný iba staršou generáciou.

Vývoj percentuálneho zastúpenia Čermianskych Nemcov:
Slovenský názovNemecký názov188019101930199120012011ČermanyTscherman55,01%38,87%32,03%1,24%2,79%1,31%Veľké RipňanyGroßrippen20,12%7,73%4,53%0,00%0,00%0,39%

 Michalockí Nemci 
V rokoch 1899-1944 boli v obci Michalok a z časti aj v obci Merník, ktoré sa nachádzajú neďaleko Vranova nad Topľou, usadení nemeckí roľníci z východnej Haliče, hovoriaci nemeckým nárečím pochádzajúcim pôvodne z okolia českého Chebu a Tachova. Muži prevažne pracovali ako baníci na ortuť v Merníku alebo ako kvalifikovaní tesári. Počas prvej Československej republiky, bola väčšina týchto Nemcov bez československého občianstva a boli teda pri súpisoch obyvateľstva v roku 1921 a 1930 považovaní za cudzincov.
Slovenský názovNemecký názov19101930199120012011Michalok -30,65%4,31% Nemci + 46,54% cudzinci = 50,85%0,00%0,00%0,00%Merník -11,60%3,55% Nemci + 13,32% cudzinci =16,87%0,00%0,00%0,00%

 Dcérske nemecké sídla 
V dôsledku neúrodnej horskej pôdy a biedy sa mnoho Nemcov vysťahovalo do zámoria, pracovali ako sezónni robotníci v cudzine, Česku alebo si zakúpili majetky v južnejších úrodnejších oblastiach Uhorska. V roku 1818 odchádza 18 rodín z Handlovej do Trhyne. V roku 1856 opustilo Jánovu Lehotu 18 rodín, ktoré sa usídlili na Banáte. Neskôr sa z Kopernice a Jánovej Lehoty vysťahovalo dvadsať rodín do obce Jasová v okrese Nové Zámky; viaceré rodiny z Veľkého Poľa a Píly si zakúpili majetky v obci Demandice, Sazdice (okres Levice) a pri Vrábloch; v obci Veľké Bedzany, ktoré sa od 70. rokov stali súčasťou Topoľčian a v obci Dolné Držkovce (pri Bánovciach nad Bebravou) sa zas usadili nemecké rodiny z Handlovej. 
Slovenský názovNemecký názov188019101930199120012011Jasová -4,77%0,17%3,26%0,08%0,08%0,08%DemandiceDemenditz0,79%0,14%6,27%0,58%0,29%0,10%Veľké Bedzany (dnes Topoľčany)Ober-Bulgyin0,87%0,27%16,84%n/aDolné Držkovce (dnes Veľké Držkovce)11,89%20,71%11,22%n/a

 Slávni karpatskí Nemci 
 Johann Brokoff (* 1652, Spišská Sobota) – sochár
 Ján Andrej Segner (* 1704, Prešporok) – fyzik, prírodovedec
 Maximilián Hell (* 1720, Banská Štiavnica) – astronóm, fyzik
 Johann Wolfgang Kempelen (* 1734, Prešporok) – vynálezca
 Johann Nepomuk Hummel (* 1778, Prešporok) – klavirista, hudobný skladateľ
 Jozef Maximilián Petzval (* 1807, Spišská Belá) – fyzik
 Philipp Eduard Anton von Lenard (* 1862, Prešporok) – fyzik
 Hans Broos (* 1921, Veľká Lomnica) – architekt
 Rudolf Schuster (* 1934, Medzev) – politik
 Michael Roth (* 1936, Lomnička) – profesor kybernetiky

 Literatúra 
 Kaindl, R. F.: Geschichte der Deutschen in den Karpatenländern, 3 zväzky, 1907–11

 Referencie 

 Pozri aj 
 Ostsiedlung
 Spišskí Nemci
 Vysídlenie Nemcov z Česko-Slovenska
 Zoznam významných Karpatských Nemcov
Institut für Heimatforschung 

 Externé odkazy 
 Karpatskonemecký spolok na Slovensku
 Die Karpatendeutschen
  Gabzdilová, Soňa: Nemecká komunita v živote slovenskej spoločnosti 1938–1945 
 mantáci. In: Tradičná ľudová kultúra Slovenska slovom a obrazom: elektronická encyklopédia 
 Nemecká menšina predstaví svoju kultúru a zvyky 
 Piesňová tradícia Nemcov v Medzeve

Kategória:Nemci na Slovensku
Kategória:Etniká, národy a národnosti na Slovensku
Kategória:Jazykové ostrovy
Kategória:Nemci
Kategória:Nemci podľa štátu