Borneo

Borneo (slovenský normovaný názov) alebo Kalimantan je tretí najväčší ostrov na svete nachádzajúci sa v strede malajského súostrovia. Jeho územie patrí krajinám Indonézia, Malajzia a Brunej a jeho celková rozloha je . Geograficky je súčasťou juhovýchodnej Ázie.

 Geografia 
 Krajina 
Pobrežie ostrova je  dlhé, má málo zátok a kvôli madrovníkovým močiarom neprístupné, čím je vysvetlená nízka obývanosť ostrova. Povrch je málo štrukturovaný. Rozsiahle časti sú porastené pralesom. Severne od Bornea sa nachádza najväčší malajzijský ostrov Banngi.

 Pohoria 
Na Borneu je reťazec pohoria, ktorý sa rozprestiera zo severovýchodu, od cípu Sampanmangio po juhozápadný špic, cíp Datu. Toto pohorie sa člení na Pegunongan Iran v Sabah, Pegunongan Kapuas Hulu na hranici medzi Sarawak a Kalimantan Barat, Schwanerove pohorie (pomenované podľa nemeckého geológa Carl Schwanera) v Kalimantan Barat a Müllerove pohorie (pomenované po nemeckom majorovi Gergovi Müllerovi) na juhozápade ostrova. Najvyššia vyvýšenina hora Kinabalu sa nachádza na severovýchode ostrova a s výškou  je súčasne najvyšším kopcom južnej Ázie. Granitové a bridlicové pohoria sa nachádzajú zväčša na západe Bornea.

 Mestá 
Mestá na Borneu zoradené podľa počtu obyvateľov:

MiestoMesto (Provincia)Počet obyvateľovŠtát 1. Kuching (Sarawak) 632 505 Malajzia 2. Banjarmasin 598 518 Indonézia   3. Kota Kinabalu (Sabah) 543 765 Malajzia 4. Pontianak 466 090 Indonézia 5. Sandakan (Sabah) 453 759 Malajzia 6. Balikpapan 453 575 Indonézia 7. Samarinda 356 034 Indonézia 8. Tawau (Sabah) 354 243 Malajzia 9. Miri (Sarawak) 257 305 Malajzia 10. Loa Janan 229 946 Indonézia

 Klíma 
Borneo má vyslovene tropickú klímu s vysokou vlhkosťou vzduchu nad 80%. Priemerné teploty kolíšu medzi 27,7 °C v máji a 26,7 °C v decembri. Na väčšej južnej časti nie je výrazné zrážkové obdobie. Stredné medziročné množstvo zrážok je 3000 až . Severná časť ostrova má obdobie dažďov s najsilnejšími zrážkami medzi októbrom a marcom.

 Moria 
Borneo je na juhu ohraničené Jávskym morom,  na západe Karimatským prielivom, na severe Juhočínskym morom, na severnom cípe Suluským morom, na východe Celebeským morom a Makasarským prielivom.

 Dejiny 
Počas druhej svetovej vojny ostrov obsadili japonské vojenské jednotky.

 Fauna a flóra 
 Fauna 
Dodnes je na Borneu známy výskyt 221 druhov cicavcov. K tomu patria popri orangutanom aj gibony. Na Borneu žije približne 25 druhov orangutanov, o ktorých ochranu sa snaží medziinými indonézska organizácia Borneo Orangutan Survival Foundation (BOS) respektíve organizácie BOS v rôznych krajinách, napríklad BOS Deutschland e.V. alebo Orangutan Foundation (Národný park Tanjung Puting). Extrémne vzácny je vyhynutím ohrozený plachý druh nosorožca sumatrianskeho, z ktorého existuje približne 30 jedincov.

Najväčšou mačkovitou šelmou ostrova je leopard Diardov (Neofelis diardi). Menšie mačkovité šelmy na ostrove sú mačka plachočelá (Prionailurus planiceps), mačka bornejská (Pardofelis badia) a mačka bengálska (Prionailurus bengalensis). Malé dravé medvede malajské (Helarctos malayanus) sú typickými obyvateľmi tropického pralesa. Kahau nosatý (Nasalis larvatus) sa vyskytuje len na Borneu. Vták Buceros rhinoceros je jedným zo 622 druhov vtákov vyskytujúcich sa na ostrove. Ďalej sa tu vyskytuje okolo 400 druhov plazov a obojživelníkov, medzi nimi jediný známy had, ktorý vie ako chameleón meniť farby Enhydris gyii a varan Lanthanotus borneensis.

 Iné projekty 


Kategória:Ostrovy Ázie