Verbum (časopis)

Verbum je slovenský katolícky časopis zameraný na katolícku kultúru a inteligenciu. Od roku 2021 je jeho vydavateľom Spoločenstvo Ladislava Hanusa (SLH) a šéfredaktorom Juraj Šúst. Nadväzuje na časopis Verbum vydávaný v rokoch 1946-1948.

 Časopis Verbum 1946-1948 
Založený bol v máji 1946 na fare v Liptovskom Hrádku, kde bol vtedy kaplánom básnik katolíckej moderny Janko Silan. Do časopisu prispievalo celé spektrum katolíckych intelektuálov, z ktorých mnohí boli predtým redaktori zaniknutej Obrody. Z najvýznamnejších treba spomenúť týchto: Ladislav Hanus, Jozef Kútnik, Cyril Dudáš, Vendelín Jankovič, Anton Harčar a mnohí ďalší. Okrem časopisu sa vytvorilo aj nakladateľstvo Verbum. Sídlo časopisu a vydavateľstva bolo v Košiciach.

Počas svojej existencie sa Verbum stal veľmi vyhľadávaným časopisom, ktorý nestíhal vyhovieť všetkým objednávkam. Mal špecializované čísla, ktoré sa venovali filozofii, umeniu... Jedno dvojčíslo sa venovalo protestantizmu. Vyvolalo výrazné ohlasy. Jeden z najdôležitejších príspevkov v ňom mal Ladislav Hanus pod názvom Protestantizmus ako náboženský typ.

Verbum bol na pokyn komunistických predstaviteľov zlikvidovaný v marci 1948 (výraznou aktivitou prispel Jozef Straka, ktorý okrem iného zatýkal biskupa Jána Vojtaššáka). Viacerí prispievatelia boli pozatýkaní a strávili mnoho rokov v komunistických žalároch.

 Obnova Verbumu po r. 1989 
Ako hovorí jeden z ponovembrových vedúcich redaktorov Michal Potemra: „Myšlienka Verbumu mala to šťastie, že jej nositelia z rokov 1948 ešte žili ako viac-menej schopní osemdesiatnici a považovali za svoju povinnosť obnoviť vydavateľstvo i časopis Verbum.“

Okrem spišského kňaza Janka Magu bol v pozadí obnovy Verbumu pracovník Matice slovenskej a bývalý šéfredaktor Katolíckych novín Juraj Chovan. Požiadal o pomoc Spolok sv. Vojtecha a keď sa k nemu pridalo aj jezuitské vydavateľstvo Dobrá kniha, Verbum mohlo vydať svoje prvé číslo v apríli 1992.

Myšlienkovo nadväzovalo na povojnové idey, rubriky aj princípy. Zásadou bolo – a stále aj je – vyhýbať sa politickej polemike.

Šéfredaktormi postupne boli Juraj Chovan, Michal Potemra, Blažej Krasnovský, Jozef Leščinský a košický kňaz Pavol Hrabovecký, ktorý sa o svojich plánoch s Verbum vyjadril: „Verbum chce spájať ľudí, ktorí túžia rozvíjať sa, aby tak mohli odpovedať na svoje otázky, ale aj na otázky druhých, ktorí sa nemajú koho opýtať.“ 

V roku 2021 prebralo vydávanie časopisu Verbum Spoločenstvo Ladislava Hanusa a jeho súčasným šéfredaktorom sa stal predseda tohto spoločenstva Juraj Šúst.

 Financovanie 
Presné informácie o financovaní časopisu nie sú dostupné. Časopis je zrejme aktuálne financovaný z predplatného a zbierok organizovaných Inštitútom Ladislava Hanusa. V roku 2025 získal časopis dotáciu 35 000 € a v roku 2023 dotáciu 8 000 € z Fondu na podporu umenia (FPU).

 Redakcia 
Členovia redakcie sú prevažne spojení so Spoločenstvom Ladislava Hanusa (SLH) a pôsobia v oblastiach ako filozofia, právo, žurnalistika, politológia a umenie.

 Juraj Šúst, šéfredaktor: Filozof (Trnavská univerzita); predseda SLH od 2011; zakladateľ Hanusových dní; dramaturg RTVS (Do kríža); pro-life aktivista.
 Ján Barčiak, zodpovedný redaktor a výkonný manažér: Žurnalista (UK Bratislava), absolvent Kolégia Antona Neuwirtha.
 Boris Bartho, člen redakcie: Právnik (Viedeň, Dijon); pedagóg na Fachhochschule Wiener Neustadt; člen predsedníctva SLH od 2011.
 Monika Šmeringaiová, členka redakcie: Politologička (UK Bratislava); pracuje na Ministerstve práce, sociálnych vecí a rodiny SR.
 Šimon Sádovský, člen redakcie: Informatik s PhD (UK Bratislava); vedie semináre v SLH; prispieva do Postoja, Štandardu a European Conservative.
 Michal Čop, člen redakcie: Politológ; redaktor portálu Marker; člen SLH a dramaturg Košických Hanusových dní.
 Andrej Gejdoš, člen redakcie: Slovakista a latinista; vedie eRko (hnutie kresťanských spoločenstiev detí).
 Timotej Križka, člen redakcie: Filmár (VŠMU Bratislava).
 Michal Malatinský, člen redakcie: Právnik s PhD (UK Bratislava).
 Ján Tkáč, člen redakcie: Hudobník (UK Bratislava, Cambridge); poradca europoslankyne Miriam Lexmann; konzultant.
 Ján Tomaštík, člen redakcie: Politický filozof s PhD (Masarykova univerzita); štúdium na Princetone; ex-Veritas Scholar ADF International; pracoval na Ministerstve práce SR; vyučuje na UK (politická filozofia, lekárska etika).
 Samuel Trizuljak, člen redakcie: Historik politického myslenia (Cambridge, Heidelberg, Oxford); visiting fellow Mathias Convinus Collegium (MCC); vedie kurzy pre SLH; speechwriter pre ministra obrany Jaroslava Naďa.
 Terézia Šoralová, sociálne siete a newsletter: Pracuje v SLH na marketingu a sociálnych sieťach.

 Kontroverzie a kritika 
Spoločenstvo Ladislava Hanusa (SLH), súčasný vydavateľ časopisu Verbum, organizuje podujatia ako Konzervatívny summit, ktorý sa koná od roku 2021 a prezentuje sa ako stretnutie kresťanských konzervatívnych lídrov. Podujatie v roku 2021 zahŕňalo rečníkov ako maďarský minister zahraničných vecí Péter Szijjártó, či Ján Čarnogurský, známy svojimi proruskými postojmi a aktivitami.

Medzi partnermi a spoluorganizátormi podujatia boli organizácie ako Collegium Intermarium (univerzita založená Poľskou organizáciou Ordo Iuris), Nadácia Slovakia Christiana (tiež založená Ordo Iuris ako slovenská pobočka TFP), či Mathias Corvinus Collegium. Šéfredaktor Šúst s nimi dlhodobo priamo spolupracuje a zúčastňuje sa aktívne podujatí a kampaní týmito organizácií. Tieto organizácie sú kritizované za šírenie ultrakonzervatívnych, anti-LGBTQI a autoritárskych agend, prepojenia na vládne a politické štruktúry v Maďarsku a Poľsku, snahy o obmedzovanie práv žien a menšín, ako aj za používanie SLAPP žalôb na umlčanie kritikov.

Juraj Šúst, šéfredaktor Verbum a predseda SLH od roku 2011, vyjadril napr. v rozhovore z roku 2021 pre Denník N kontroverzné názory na spoločenské otázky. Navrhoval zakázať rozvody, označujúc ich za jednu z najväčších tragédií spoločnosti, s argumentom, že prioritou manželstva je starostlivosť o deti, nie city dospelých. Kritizoval liberálne prístupy k LGBTI právam a "gender ideológii", odmietajúc manželstvá osôb rovnakého pohlavia ako neoptimálne pre výchovu detí a zdôrazňujúc prirodzenú komplementaritu muža a ženy. Šúst sa tiež vyslovil proti vakcinácii proti COVID-19 z etických dôvodov a kritizoval tlak EÚ na liberalizáciu tém ako potraty a eutanázia.

Šúst tiež v eseji pre denník Postoj zverejnenej 13. augusta 2022 prezentoval Rusko ako nositeľa kresťanského ideálu v kontraste s dekadentným liberálnym Západom."Z ruského pohľadu, ideologicky, Rusko vedie vojnu nielen za 'denacifikáciu' Ukrajiny či proti USA alebo NATO, ale 'hlbšie' - aj proti bezbožnému nihilistickému Západu, ktorý vytrháva celé spoločnosti z kresťanských koreňov a rozoštváva Ukrajincov proti ruským bratom."Ruskú nevyprovokovanú agresiu voči Ukrajine v eseji rámcoval ako proxy vojnu a pripojil naratív, ktorý sa dá charakterizovať ako jadrový alarmizmus. "Zároveň však nie je správne viesť vojnu z pomsty, prispievať k eskalácii konfliktu, zvlášť ak existuje riziko použitia jadrových zbraní, alebo riešiť vojnou geopolitické záujmy veľkých politických hráčov."Verejné vyjadrenia Juraja Šusta k téme Slovenského štátu a Holokaustu sú kontroverzné a dajú sa charakterizovať ako ahistorické, zľahčujúce až relativizujúce. Ako príklad je možné uviesť vyjadrenie v diskusii na Bratislavských Hanusovych dňoch v roku 2020.Mne sa zdá pri otázke odsunu slovenských Židov to, že, podľa mňa to vyviňovanie preháňame.(...) Keď sa pozrieme na to, ako sa dnes pozeráme na nastujúce Československo po druhej svetovej vojne a porovnáme to s odsunom slovenských Židov, ktorí v tej dobe boli odsunutí do pracovných táborov, ale nie do koncentračných táborov, z pohľadu slovenských politikov, tak hoci možeme povedať, že to nebolo správne, bolo to nespravodlivé, že boli zbavení občianstva a vyvezení, ale keď porovnáme, že tieto veci sa v tej dobe diali aj v iných režimoch, napr. v tom nastupujúcom Československu, tak môžeme vidieť príkru nespravodlivosť, v tom ako aj my prežívame vinu víťazného Československa voči odsunu sudetských Nemcov, v porovnaní s vinou, akú my prežívame k odsunu slovenských Židov.Samuel Trizuljak, člen redakcie Verbum od roku 2023 poskytuje lektorské služby pre Mathias Corvinus Collegium (MCC), maďarskú inštitúciu financovanú vládou Viktora Orbána, ktorá je kritizovaná za šírenie nacionalistických a konzervatívnych názorov ako súčasť Orbánovej snahy o vplyv na vzdelávanie a politiku v Európe. MCC je označovaná ako nástroj propagandy a snahu o vytvorenie nacionalistickej elity.

Trizuljak rovnako verejne relativizuje Slovenský štát. Na vyššie uvedenom podujatí ako člen panelu viedol úvahu:"Ja len rozmýšľam, či ten Slovenský štát je naozaj taký zásadný problém na tom príbehu slovenských dejín."

 Referencie 

 Odkazy 
 Facebookový profil: Verbum, časopis pre kresťanskú kultúru
 Článok Imricha Gazdu na postoj.sk.
 Článok Natálie Šepitkovej v katolíckych novinách.

Kategória:Časopisy na Slovensku
Kategória:Katolícka tlač