Škótska gaelčina

Škótska gaelčina (iné názvy pozri nižšie) je keltský jazyk, ktorým v súčasnosti hovorí asi 80 000 ľudí a to hlavne na severozápade Škótska v oblastiach Highlands a na súostroviach Hebridy, Orkneje a Shetlandy (severne od Škótska). Hovorí ňou aj niekoľko tisíc ľudí v Novom Škótsku v Kanade. Kanadská varieta sa niekedy vyčleňuje ako samostatný jazyk kanadská gaelčina.

 Názvy 
Slovenské názvy tohto jazyka sú: škótska gaelčina [resp. nespisovne škótska gaelština], gaelčina [resp. nespisovne gaelštinaADAMCOVÁ, E. Angličtina pre 3. a 4. ročník stredných ekonomických škôl so štvorročným štúdiom. Bratislava: Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1963. S. 141], škótčinaHERM, G. Kelti - národ, ktorý prišiel z temnôt. Bratislava: Obzor, 1985. S. 213 [resp. nespisovne škótštinaPIŤOVÁ, M. Malý anglicko-slovenský a slovensko-anglický slovník. Bratislava: Kniha - Spoločník, 2001. S. 196ZAUNER, Alfonz. Praktická príručka slovenského pravopisu. Martin: Osveta, 1956. S. 266 (Poznámka: Tvar je výslovne označený ako nesprávny.)], škótska galčinaPreklad z/do málo rozšírených jazykov - zborník prednášok zo 4. medzinárodnej konferencie : Hotel Premium - 24. a 25. novembra 2017, Jazyk ako kultúrne dedičstvo. Bratislava: Slovenská spoločnosť prekladateľov odbornej literatúry, 2018, S. 21PISKUROVÁ, M., LUKÁČ, M. Veľký ilustrovaný atlas sveta a vesmíru. Bratislava: Svojtka & Co., 2008. S. 109 [resp. nespisovne škótska galštinaBETÁKOVÁ, L. Význam jazykového kultivovania v živote národa. In: Kultúra slova č. 6 2005. S. 341], galčinaKelti. In: Pyramída. S. 1904 [resp. nespisovne galštinaPYTELKA, Josef et al. Angličtina pre 3. ročník stredných škôl. Bratislava: Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1980. S. 236]. Galčina sa tu myslí ako ekvivalent pojmu gaelčina (prípadne v užšom zmysle gálčina/Gàidhlig - pozri nižšie), nie ako ekvivalent pojmu galské jazyky (v zmysle jazyky rímskej Galie a pod.).

Zriedkavé názvy sú: škótska gélčina, škóto-gaelčinaŠALKOVSKÝ, P. Kelti – Klasická a moderná paradigma. In: Fragmenty Času Venované Elene Miroššayovej k 70. narodeninám - Študijné zvesti archeologického ústavu SAV – supplementum 1, 2019, 463–473, gaelmanx. In: IVANOVÁ-ŠALINGOVÁ, M., MANÍKOVÁ, Z. Slovník cudzích slov A-Z. Bratislava: Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1979, S. 547, gálčina, gailčinaRUMÁNEK, I. R. V. Kelti, Gali, Geli, Gáli...In: Historický revue č. 1 2000. S. 3, hornoškótčinaKeltové. In: Malý Ottův slovník naučný dvoudílný. 1. A-K. Viedeň: J. Otto. 1905, škótska keltčina, erse.

V škótskej gaelčine sa jazyk nazýva Gàidhlig [kálik] alebo Ghàidhlig. V angličtine sa jazyk nazýva Gaelic, Scottish Gaelic, Scots Gaelic, Erse ("Scottish Gaelic is also called Scots Gaelic (or simply Gaelic) and sometimes Erse"). , staršie Scottis(h), ScotsA Dictionary of the Older Scottish Tongue (up to 1700) .

 Dejiny 
Škótska gaelčina vznikla z jazyka pôvodných obyvateľov Škótska – Piktov – s vplyvmi severských a škandinávskych jazykov. Po neúspešnej rebélii škótskeho princa Charlesa Edwarda Stewarta v roku 1745 Anglicko potlačilo používanie škótskej gaelčiny. Jej návrat do bežného života nastal v 70. rokoch 20. storočia a v súčasnosti sa znova vyučuje na školách a univerzitách. V škótskej gaelčine vychádzajú aj miestne noviny a časopisy a v tomto jazyku sa vysiela v rádiu a televízii.

 Referencie 

 Iné projekty 


Kategória:Jazyky v Spojenom kráľovstve
Kategória:Keltské jazyky