Sriemska župa

Sriemska župa resp. Sriemska stolica resp. Sriemsky komitát (iný názov: Sr(i)em, ďalšie varianty pozri v článku Sriem; po chorvátsky: Srijem, po maďarsky: Szerém vármegye alebo Szerémség, nemecky: Komitat Syrmien) bola župa resp. stolice resp. komitát na území historického Sriemu v Uhorsku (v neskorom stredoveku), v (uhorskom) Slavónskom kráľovstve (17451848 a 18601868/1872) a v Chorvátsko-Slavónsku (od 1868/1872). V súčasnosti jej územie leží vo východnom Chorvátsku a severozápadnom Srbsku. Hlavným mestom bolo mesto Vukovar.

 Geografia 
 Administratívne rozdelenie 
Región je dnes administratívne rozdelený medzi Srbskom a Chorvátskom. Chorvátska časť Sriemu patrí Vukovársko-sriemskej župe, kým srbská časť Sriemu patrí hlavne Autonómnej pokrajine Vojvodine (okrem východnej časti ktorá patrí Belehradskej oblasti (centrálne Srbsko)). Na území Vojvodiny, Sriem patrí svojou najväčšou čiastkou Sriemskej oblasti, kým severná časť patrí Juhobáčskej oblasti.
Medzinárodné hranice srbskej a chorvátskej časti Sriemu narysoval v roku 1945 Milovan Djilas na základe zhodných demografických kritérií. Hranice sú podobné vnútorným hraniciam Kráľovstva Juhoslávie (1929-1939).

Okresy pripojené hlavnému mestu Srbska, Belehradu sú: Surčin, Zemun a Novi Beograd.
Okresy pripojené hlavnému mestu AP Vojvodiny, Novému Sadu: Petrovaradin a Sremski Karlovci.
Okresy sriemskej oblasti AP Vojvodiny (Republika Srbsko): Beočin, Inđija, Irig, Pećinci, Ruma, Sremska Mitrovica, Stara Pazova a Šid.
Mestá vojvodinskej časti Sriemu – v zložení Srbska sú: Sremska Mitrovica, Ruma, Inđija, Stará Pazova, Šíd, Petrovaradí, Sriemske Karlovce, Beočín a Irig.
V priamej časti Srbska sú mestá: Zemun, Batajnica, Surčin, Dobanovci a nová belehradská štvrť Novi Beograd.
V Chorvátsku, do sriemskej oblasti patria mestá: Vukovar, Vinkovci, Borovo, Županja a Ilok.

Hlavným mestom Sriemskeho regiónu je Sremska Mitrovica.
Kultúrnym strediskom Slovákov v Srieme je Stara Pazova.

Sriemska župa bola na východe Slavónie a vo Vojvodine medzi riekami Dunaj a Sáva o rozlohe 6 865,8 km². Hraničila na severe s uhorskými župami Báč-Bodrog a Torontál, na východe s chorvátsko-slavónskymi župami Požega a Virovitica, na juhozápade s rakúsko-uhorskou krajinou Bosna a Hercegovina a na juhovýchode so Srbským kráľovstvom.

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Župy v Uhorsku