Temperament

Temperament (z lat. temperamentum = náležité, správne zmiešanie... temperare (sloveso) = zmiešanie, temperantia (podstatné meno) = sebakontrola) je súbor dynamických vlastností osobnosti prejavujúcich sa spôsobom správania, reakciou na podnety a dynamikou prežívania. Je to stupeň a typ všeobecnej vzrušivosti citov, prípadne i psychickej štruktúry ľudského indivídua.

V 4. až 5. storočí pred naším letopočtom grécky lekár Hippokrates – otec modernej medicíny – sa ako prvý začal zaoberať temperamentom, a to tak, že ľudí rozdelil na štyri osobnosti. Na sangvinikov, cholerikov, melancholikov a flegmatikov. Hippokrates si myslel, že každú jednu osobnosť ovláda jedna telesná tekutina, alebo telesná šťava, ktorých pomer ovplyvňuje reakcie človeka na vonkajšie podnety.

Podľa Hippokrata u sangvinikov je dominantná telesná šťava krv, u cholerikov žlč, u flegmatikov hlien a u melancholikov čierna žlč.

Biochemici dokázali, že Hippokratova teória o štyroch telesných šťavách nie je správna, avšak je pravda, že naše správanie a reakcie ovplyvňujú hormóny. Napriek tomu sa však ľudia radia medzi štyri Hippokratove osobnosti.

 Významní „temperamentisti“ 
Ako prvý sa temperamentom začal zaoberať grécky lekár Hippokrates (460 pred Kr. – 370 pred Kr.), otec modernej medicíny, v 5. až 4. storočí pred naším letopočtom. Podľa Hippokrata sa osobnosti človeka delia na štyri typy a podľa jeho predpokladu každú jednu osobnosť ovládajú iné telesné šťavy (krv, žlč, hlien, čierna žlč).

Druhý významný „temperamentista“ bol Galénos (129 – 201), taktiež grécky lekár a filozof. Galénos sa medzi Hippokratovými štyrmi osobnosťami snažil nájsť psychologické súvislosti. To Galénos bol ten, kto tieto štyri typy osobnosti pomenoval. Krv – sangvinik, žlč – cholerik, čierna žlč – melancholik, hlien – flegamtik.

Temperamentom sa neskôr zaoberal švajčiarsky psychológ, Carl Gustav Jung (1875 – 1961), zakladateľ analytickej psychológie. Z hľadiska temperamentu Jung rozdelil osobnosti už len na dve skupiny – na introvertov a extrovertov. Introvert je osobnosť uzatvorená, extroverti sú viac otvorenejší. Ak by sme mali Hippokratove štyri typy osobnosti zaradiť medzi tie Jungove, urobili by sme tak nasledovne: sangvinici a cholerici by patrili medzi extrovertov a melancholici a flegmatici medzi introvertov. (Poznámka: moderní psychológovia dnes uznávajú aj tretiu skupinu – centrovertov. To sú ľudia, ktorí majú vlastnosti aj introvertov i extrovertov).

 Typológie osobnosti podľa Hippokrata 
Ako prvý sa zaoberal temperamentom človeka lekár zo starovekého Grécka Hippokrates, ktorý je aj považovaný za zakladateľa modernej medicíny a je mu pripisované aj autorstvo tzv. Hippokratovej prísahy. Zároveň je aj autorom spisov Corpus Hippocratium, ktoré sa stali základom stredovekého lekárstva a tak teda stojí pevne v základoch moderného lekárstva nielen západného sveta. Do dnešného dňa je jeho rozdelenie temperamentu na 4 základné skupiny dobre známe aj laickej verejnosti. Aj napriek tomu, že Hippokrates vo svojej dobe hovoril o 4 telesných šťavách (krv, žlč, hlien, čierna žlč), ktorých pomer ovplyvňuje reakcie človeka na vonkajšie podnety.

Hippokratovo rozdelenie typológie osobnosti

 Sangvinik (sanguis, lat. = krv) 
Vyznačuje sa predovšetkým primeranou reaktivitou, čo znamená, že na slabé podnety reaguje slabo, na silné silno, dominuje u neho reakcia tzv. slamený oheň, to znamená, že zážitky doznievajú rýchlo a sú prítomné rýchle zmeny zamerania. Sangvinik je prispôsobivý, emočne vyrovnaný, aj keď je do určitej miery nestály a ľahkovážny, je optimistický, často veselo ladený, jeho prežívanie zážitkov ale aj citov nie je veľmi hlboké. Ide o emočne stabilného extroverta.

 Dobré     vlastnosti sangvinikov: Sú zvedaví, dobrí rozprávači, citliví, hraví,     demonštratívni, kreatívni, priateľskí. Nepremýšľajú príliš veľa nad     minulosťou, teda žijú v prítomnosti...

 Zlé     vlastnosti sangvinikov: Sú naivní, hluční, urážliví, zábudliví. Radi     preháňajú, nedokážu sa sústrediť...

Slávni sangvinici: Franklin Delano Roosevelt, Bill Clinton, Robin Williams...     

 Cholerik (cholé, gr. = žlč) 
Má sklony k výbuchom hnevu až k agresii, ťažko sám seba ovláda a reaguje často impulzívne, bez hlbšej rozvahy, je netrpezlivý, panovačný, vyžaduje od svojho okolia ústupky, ktorých často nie je sám schopný, je egocentrický a emočne labilný, ľahko citovo vzplanie, navonok reaguje rýchlo, silno a často bez zábran. Ide o emočne labilného extroverta.

 Dobré vlastnosti cholerikov: Sú dynamickí, nezávislí, starostliví, samostatní, dobrí organizátori. Radi spolupracujú, s problémami sa radi vysporiadajú...

 Zlé vlastnosti cholerikov: Sú netrpezliví, málo empatickí, príliš dominantní, panovační, výbušní, dobrí manipulátori. Zriedka sa ospravedlňujú, nevie sa odreagovať.

Slávni cholerici: Napoleon Bonaparte, Margaret Thatcherová, Bill Gates, Oprah Winfreyová...

 Flegmatik (phlegma, gr. = hlien) 
Je emočne značne vyrovnaný, pre pozorovateľa sa javí ako ľahostajný, vzrušujú ho iba veľmi silné podnety, je stály, často pôsobí spokojne, je veľmi pokojný až chladnokrvný, čo môže pripomínať až apatiu, hlbšie vzťahy nadväzuje iba k malému okruhu osôb, často absentujú väčšie životné ambície a požiadavky, z čoho pramení často až životná pasivita, nemá rád zmeny a pohybovo býva skôr úsporný. Ide o emociálne stabilného introverta.

 Dobré vlastnosti flegmatikov: Sú pohodoví, pokojní, sympatickí, milí, tichí, premýšľajúci, šikovní pracovníci, dobrí poslucháči. Vyhýbajú sa konfliktom a hádkam, šikovne pracujú, hoci aj pod nátlakom...

 Zlé vlastnosti flegmatikov: Sú lakomí, leniví, bojazliví. Vyhýbajú sa zodpovednosti za jednotlivé veci, ktoré berú na ľahkú váhu. Ťažko si hľadajú motiváciu.

Slávni flegmatici: Keanu Reeves, Calvin Coolidge, Tim Duncan, Sandy Koufax...

 Melancholik (melan-cholé, gr. = čierna žlč) 
Je precitlivenejší, často má depresívne sklony, je skôr uzavretý, tichý až nesmelý, no svedomitý, zodpovedný, horšie nadväzuje nové vzťahy, no jeho city sú trvalé, je lojálny, ťažšie sa prispôsobuje, a je skôr pomalý. Je to emočne labilný introvert.

 Dobré vlastnosti melancholikov: Sú nadaní, kreatívni, maximalistickí, filozofickí, starostliví, obetaví, idealisti, duševne a umelecky založení. Riešia nie len svoje, ale aj problémy iných.

 Zlé vlastnosti melancholikov: Sú pesimisti, masochisti, kritickí, neistí. Majú časté sklony k depresiám, pamätajú si hlavne na negatívne veci, často sa vŕtajú v minulosti, tým pádom im unikajú zážitky z minulosti, ľahko sa môžu stať hypochondrami.

Slávni melancholici: Ernest Hemingway, Hillary Clintonová, Vincent van Gogh...

 4 typy osobností podľa Hippokrata v praxi 
Ukážme si, ako by sa štyri typy osobnosti podľa Hippokrata zachovali v praxi.

Predstavme si, že sa pred niekým objaví prekážka: veľký balvan / veľký kameň.

 Ako by sa zachoval sangvinik? – Balvan/kameň buď s radosťou obíde, alebo cez neho prelezie.

 Ako by sa zachoval cholerik? – Kvôli nečakanej prekážke by sa nahneval a celou svojou fyzickou silou by sa snažil kameň odtlačiť.

 Ako by sa zachoval flegmatik? – Popremýšľa, či sa mu oplatí pokračovať v ceste. Sadne si a bude premýšľať o ďalšom jeho postupe.

 Ako by sa zachoval melancholik? – Nemá rád konflikty, práve pre tento dôvod veľký balvan okľukou obíde.

 Typológie osobnosti podľa Carla Gustava Junga 
Carl Gustav Jung objavil, ako osobnosť skúmať a pochopiť zvnútra, odhaľovaním vzťahov medzi personou a vlastným ja, medzi rôznymi úrovňami vedomia a nevedomia, vzťahu k animovi, medzi tieňom a sebareflexiou atď. Jungova analýza symbolu a jeho premien je inšpiratívna rovnako pre básnikov, filozofov, teológov, literárnych vedcov, ako pre psychológov. V oblasti psychopatológie Jung začal prechod od biologicky chápanej psychiatrie k psychiatrii humanistickej. Jung je zakladateľom a priekopníkom autentickej psychologickej cesty skúmania psyché, cesty, ktorá neodbočuje ani do fyziologického redukcionizmu, ani do abstrakcií matematického modelovania.

Jung položil základy delenia temperamentu v závislosti na prístupu k okolitému svetu.

Pričom rozdelil temperament na dve základné typológie.

 Introvert 
Človek žijúci predovšetkým svojím vnútorným životom, ale veľmi vnímavý ku svojmu okoliu, premýšľajúci, empatický pozorovateľ, rozvážny vo svojom jednaní a opatrný vo svojich citoch, má sklony k mlčanlivosti v prípade neexistencie relevantnej témy, preferuje nepriamu komunikáciu (e-maily, listy, SMS) pred hovorom. V spoločnosti preferuje menšie skupinky (5 – 10 osôb) introvertných ľudí. Pred mnohými neznámymi situáciami sa snaží uniknúť, nie veľmi dobre sa prispôsobuje, má sklon k útekovým reakciám a často žije spomienkami na minulosť. V prípade nutnosti je však po určitú dobu schopný sa správať ako extrovert.

 Extrovert 
Človek žijúci navonok – povrchný a spontánny ⇒ ľahko komunikuje a dokáže zahajovať a udržovať rozhovor „o ničom“, jedná rozhodne a rýchlo až neuvážene. Po citovej stránke je veľmi otvorený, ale jeho city sú taktiež povrchné a je menej vnímavý k svojmu okoliu, ale zato je veľmi adaptabilný.

 Typológia MBTI 
Typológia MBTI (Myers-Briggs Type Indicator) je jednou z interpretácií Jungovej teórie psychických funkcií. Jednotlivé psychické funkcie (a ich delenie na vnútorné a vonkajšie) interpretuje ako hlavného činiteľa pri správaní jednotlivca. Táto teória bola vytvorená Katharine Cook Briggsovou spolu s jej dcérou Isabel Briggs-Myersovou.

Podľa MBTI, funkcie T (myslenie), F (emócie), S (vnemy) a N (intuícia) a ich vlastnosti i (introvertná) a e (extrovertná) tvoria štvorpísmenný kód

1.   prvé písmeno v kóde (I/E) určuje typ osobnosti ako introvertný alebo extrovertný a určuje poradie funkcií

2.   druhé a tretie (S/N) určujú hlavnú vnímajúcu (P) funkciu

3.   tretie písmeno v kóde (T/F) súdiacu (J) funkciu,

4.   posledné písmeno (P/J) určuje introvertnosť alebo extrovertnosť hlavnej vnímajúcej funkcie. Ako príklad, typ INTP používa hlavne funkcie Ti-Ne.

David Kiersey vytvoril typológiu osobností podľa dominantných vlastností, temperamentov. Temperament v tomto prípade súvisí s ústrednou, dominantnou vlastnosťou človeka:

 Hráči: hľadajú rozruch (menej ako 40% populácie)

 Strážcovia: hľadajú bezpečie (menej ako 40% populácie)

 Racionalisti: hľadajú znalosti (viac ako 10% populácie)

 Idealisti: hľadajú (svoju) identitu (viac ako 10% populácie)

 Typológia osobnosti podľa Ernsta Kretschmera 
Typológia osobnosti podľa nemeckého psychiatra Ernsta Kretschmera vychádza zo vzťahu medzi telesnou konštitúciou a temperamentom, naväzujú na Hippokratovu konštitučnú typológiu osobností. Ernst Kretschmer podľa jednotlivých rysov tela vypracoval typológiu osobností, chorôb a postihnutí, ktoré tieto osobnosti ohrozujú.

Je veľmi dôležité poznamenať, že typológia osobnosti podľa Ernsta Kretschmera bola neskôr spochybnená.

 Pyknyk – cyklotýmny typ:

 Stavba tela: menšia postava, slabé svalstvo, guľatá hlava, vyklenuté brucho
 Psychické vlastnosti: náladový, spoločenský, otvorený, realistický, môže byť ohrozený maniodepresívnymi duševnými chorobami, čo znamená, že mení náladu bez nejakých vážnejších dôvodov, jeho/jej nálady trvajú neprimerane dlho a nevie ich ovládať vôľou

 Astenyk (leptosom) – schizotýmny typ:

 Stavba tela: vysoký, štíhly, úzke ramená, slabé svalstvo, ostrý profil
 Psychické vlastnosti: uzavretý, jednostranne zameraný, neprispôsobivý, idealistický, môže byť ohrozený schizofréniou (halucinácie, blúdne predstavy, rozpad osobnosti)

 Atletyk (ixotym) – viskózny typ:

 Stavba tela: silne vyvinutá kostra, výrazné svalstvo, široká hruď, malá lebka
 Psychické vlastnosti: pokojný, prispôsobivý, ťažkopádny, podľa Kretschmera môžu mať sklony k epilepsii

 Typológia Socionika 
Socionika je psychologický odbor nadväzujúci na výskum Carla Gustava Junga. Autorkou Socioniky je psychologička z Litvy, Aušra Augustinavičiūtė, ktorá Jungove preskúmala hlbšie a ľudskej psychike dala patričný systém.

Socionika sa najčastejšie používa pri hľadaní silných stránok človeka, hľadaní partnera, medziľudských vzťahoch, vytváraní pracovných skupín...

Socionika opisuje 16 typov osobností v spoločnosti, z ktorých každý typ má jedinečnú funkciu a svoje špecifické predurčenie. Majú svoje silné a slabé stránky a rozdielnosť medzi nimi je veľmi výrazná. Jednotlivé typy získali zapamätateľná mená podľa svojich významných nositeľov. Medzi sebou sa líšia Informačným metabolizmom, čiže spôsobom, akým vyhodnocujú a spracúvajú informácie z okolia.

 16 typov osobností podľa Socioniky 
16 typov osobností podľa Socioniky sa delia medzi 4 kvadry, skupiny.

 1. kvadra (Don Quijote, Dumas, Robespierre, Hugo) 
Prvá kvadra miluje nové nápady, možnosti a plány. Väčšinou prichádza s takými nápadmi, ktoré by iným nezišli ani len a um

 I. Don Quijote – vynálezca, inovátor

Je dobrým inovátorom, rád premýšľa, zaoberá sa novými nápadmi a myšlienkami ako niečo zlepšiť. Rád sa rozpráva s inými, zbytočnosťami sa nezaoberá, za jednotlivými vecami hľadá zmysel. Celý svoj život sa učí. Hlavu má v oblakoch, príliš veľa premýšľa a to má za následok, že často zabúda na svojich blízkych.     

 II. Dumas – usmierovateľ, pečovateľ

Emócie považuje za neoddeliteľnú časť z jeho života, vždy sa podľa nich aj rozhoduje, či koná. Rád objavuje, rád skúša nové veci. Je starostlivý, vie ako na niekoho zapôsobiť. Snaží sa o udržanie dobrých vzťahov. S inými jedná eticky a diplomaticky.  

 III. Robespierre – analytik, vedec

Rodený analytik, ktorý verí, že všetko v živote má svoj zmysel. Svojou úprimnosťou často niekoho raní. Pocitom a citom síce nerozumie, lásku nedáva najavo, ak však stratí blízku osobu, bude z toho veľmi smutný. Ak sa mu do niečoho nechce, tak sa do toho nebude púšťať, okrem toho nedokáže vykonávať prácu, ktorá ho nebaví. Taktiež nedokáže pracovať pod nátlakom. 

 IV. Hugo – nadšenec

Nadšenec, ktorý rozumie emóciám, pocitom, citom. Je empatický. Má rád zábavu. Je výborným a zábavným rečníkom. Rád sa zoznamuje s novými ľuďmi. Svoju rodinu považuje za to najdôležitejšie na svete a pečlivo sa o ňu stará. Je veselý, nápomocný, ochotný, dobrý organizátor a otvorený človek. 

 2. kvadra (Žukov, Jesenin, Maxim, Hamlet) 
Druhá kvadra je skupina ľudí bojujúca za spravodlivosť a správny systém. Všetko čo robia, musí dávať nejaký zmysel.

 V. Žukov – vodca, stratég

Vodca a stratég, ktorý sa veľmi rýchlo orientuje v daných situáciách a svoj cieľ má stále na očiach. Prekážky a výzvy zdoláva šikovne, rád buduje (fyzicky i emočne). Jeho vytrvalosť sa zvyšuje počtom prekážok, ktoré treba prekonať. Je súťaživý, rád bojuje za svoju pravdu. Vie rozdeľovať úlohy a dávať rozkazy, ale nerád ich dostáva. Veľmi často sa dostáva do vysokých pozícií alebo si založí vlastnú firmu. U ľudí si všíma najprv ich slabosti a nedostatky. V komunikácii s ľuďmi môže byť netolerantný. Hodí sa tam, kde je potreba silné osobnosti, flexibilné stratégie, logické myslenie a vedenie ľudí.

 VI. Jesenin – romantik, lyrik

Usmievavý romantik, ktorý pôsobí, ako zasnívaný a bezstarostný človek. Má blízko k prírode a k ľuďom. Rozumie emocionálnym stavom a vie s nimi pracovať, aj na diaľku. Komunikuje citlivo a ohľaduplne, avšak občas, ako sa hovorí, „vystrčí rožky“. Ľahko spríjemní niekomu náladu, dokáže iných rozveseliť a odvádza pozornosť (svoju i iných) od negatívnych vnemov. Rád sa usmieva (aj keď hovorí niečo nepríjemné, alebo bolestivé). Na stretnutia chodí na čas. Je zvedavý a často pôsobí ako filozof s jemným zmyslom pre humor. Má estetické cítenie a miluje krásu. Môže sa u neho objaviť aj perfekcionizmus. Hodí sa do umeleckej oblasti a pre spríjemnenie atmosféry, nálady.

 VII. Maxim – inšpektor, pragmatik

Starostlivý pragmatik, ktorý má rád poriadok a štruktúru. Svoje veci má zoradené, všetko má svoje meisto a nemá rád, keď niekto narúša jeho sytém. Vyznačuje sa dôkladnosťou, presnosťou a starostlivosťou v profesijných záležitostiach. Rád plánuje, skúma a spracováva jednotlivé informácie. Nerád sa baví o nezmysloch. Je silný, pracovitý, má rád výzvy a rovnaké kritériá vyžaduje aj od druhých. Stojí nohami pevne na zemi a občas až príliš analyzuje. Všetko si overuje, aj to, čo hovoria ostatní. Hodí sa tam, kde je potreba starostlivosť, organizovanie, kontrola a poriadok.

 VIII. Hamlet – herec, učiteľ

Herec, ktorý neskýva svoje emócie. Učiteľ, ktorý dokáže zaujať publikum. Rád intonuje s hlasom, dokáže predvídať a intuitívne vie, v ktorú chvíľu čo predviesť. Je dobrý v rétorike. Je tiež výborným obchodníkom, na schôdzi však nemusí pôsobiť ako riaditeľ, alebo zamestnanec, ale skôr ako herec. Nebojí sa klásť otázky, zaujíma sa o iných a rád filozofuje. Hodí sa tam, kde je potreba zapojiť intelekt so súcitom a presvedčiť, či zaujať publikum.

 3. kvadra (Balzac, Napoleon, London, Dreiser) 
Do tretej kvadry patria ľudia, ktorí radi pracujú s vedomím, že ich práca bude mať efektívny výsledok.

 IX. Balzac – kritik, pozorovateľ

Kritik, ktorý dokáže predvídať priebeh budúcich udalostí. Pozorovateľ, ktorý pozorne sleduje priebeh života. Dobrý detailista, rozpoznáva tendencie. Dobre sa orientuje na trhoch. Vytvára katalógy, databázy, archívy a zbierky. Robí tie úkony, ktoré vedú k výsledku a finančnému návratu. Vie pracovať s peniazmi. Vo svojej práci má tendenciu byť profesionálom a stále na sebe pracovať. Je schopný zhodnotiť informácie, ktoré získal. Svoje emócie neovláda najlepšie a väčšinou ich ani moc neprejavuje. Hodí sa tam, kde je potrebné hľadať tendencie, vyhotoviť databázu či dôkladné analýzy.

 X. Napoleon – politik, diplomat

Napoleon sa v živote nestratí. Rodený líder, vodca, dobrodruh a výborný spoločník. Tento veľmi sebavedomý typ chce byť vždy stredobodom pozornosti. Jeho energia je nákazlivá, dokáže strhnúť dav. Problémy rieši ihneď, vie improvizovať, väčšinou neváha. Dlhodobé plánovanie nie je jeho silná stránka. Väčšinou vie odhadnúť, kto má v konfliktoch pravdu, tým pádom hádky a konflikty veľmi rád rieši. Napoleon dbá na zovňajšok a aj na svoje okolie. Vždy chce byť ten najlepší, prvý vo všetkom. Vyhľadáva spoločnosť úspešných ľudí, v prestížnom prostredí sa pohybuje prirodzene, očarí lichôtkami a dokáže viesť debaty na rôzne témy. V ľuďoch vzbudzuje dôveru, a tak sa mu darí balansovať často protikladné názory rôznych skupín. Môže byť z neho úspešný diplomat, moderátor, podnikateľ, alebo herec.

 XI. London – podnikateľ, priekopník

London uvažuje nad vecami výhodne. Hľadá najlepšie riešenie s najväčším prínosom pre firmu, spoločnosť. Je schopný nájsť si prácu a rýchlo si zarobiť. London je pohotový a akčný. Neustále niečo robí, na niečom pracuje. Nedokáže dlho oddychovať – keď s jednou vecou skončí, druhou začne. Bavia ho moderné technológie. Hovorí k veci, robí jasné závery, pôsobí odhodlane a bezstarostne. Je dobrý kritik, aj od iných očakáva úprimnú spätnú väzbu, úprimný názor. Zaoberá sa len tým, čo má pre neho nejakú cenu, alebo hodnotu. Pracuje vo veľkom, nebojí sa investícií a veľkých zákaziek. Rád buduje niečo hodnotné. Má nadanie pre podnikanie a prácu s peniazmi. Dokáže presne predpovedať, kam sa jeho podnik, či firma o pár rokov dostane. Hodí sa tam, kde je potreba dobre a svižne pracovať, efektívne riešiť problémy a zdarne dokončiť dielo.

 XII. Dreiser – strážca, ochránca

Dreiser je empatický a vrelý človek, pre ktorého sú dôležité predovšetkým morálne princípy a spravodlivosť. Má v sebe zakorenenú túžbu pomáhať a vychádzať druhým v ústrety. Je to fyzicky aktívny človek. Rád pracuje vlastnými rukami a nezľakne sa namáhavej práce. Teší ho okamžitý výsledok a praktické využitie. Dokáže sa prekonať, vziať zodpovednosť za svoje činy. Je starostlivý a opatrovateľský typ. V rodine obhajuje toho slabšieho. Vyžaruje z neho prirodzená autorita, pevnosť a stabilita. Trvá na etických princípoch a hodnotách a v tomto smere obohacovať druhých ľudí. Je výborný terapeut, masér, a tréner. Je nadaný v práci so zvieratami a postihnutými ľuďmi. Hodí sa tam, kde je potreba spojiť silu s empatiou.

 4. kvadra (Gabén, Huxley, Stierlitz, Dostojevský) 

 XIII. Gabén –  majster, remeselník

Remeselník, ktorý miluje prácu rukami. Pracuje detailne a s citom pre estetiku. Ako žena vie pripraviť domácnosť, naaranžovať ju a variť veľmi chutné jedlá. Ako muž vie opraviť to, čo sa pre iných môže zdať neopraviteľné / nenapraviteľné, neustále niečo zdokonaľovať a vyrábať vcei vlastnoručne. Potrpí si na kvalitu, ocení komfort a pohodlie. Je to citlivý človek, no nedáva to najavo. Často pôsobí chladnokrvne. Nemá rád prílišné emocionálne výkyvy a "scény", keď sa z niečoho "robí holó". Od svojich blízkych si vyžaduje obdiv. V práci je často individualista sa sklonom k ​​perfekcionizmu. Pri práci je trpezlivý, avšak nezapája sa do práce, ktorá neposkytuje praktické výsledky. Vie pracovať s peniazmi. Ak ho niekto raní, nezabudne, práve preto sa zo svojich skúseností učí. Hodí sa tam, kde je potrebná starostlivosť, zmysel pre detail a praktickosť.

 XIV. Huxley – motivátor, reportét

Psychológ, ktorý vidí do duše iných ľudí. Vie odkryť talent iných a povzbudiť ich k jeho využitiu. Vie, ako niekoho rozveseliť a dodať mu nádej. Mohol by robiť poradenstvo pri riešení mimoriadnych životných situácií. Výborne sa orientuje vo vzťahoch a vie, kam vzťah s dotyčným bude smerovať. Občas pomáha druhým až príliš a preto je vyčerpaný. Unavený býva aj z rutinných záležitostí a ku svojej tvorbe potrebuje veľa voľnosti a slobody. Huxley nie je žiadny detailista a pracuje celkom chaoticky, avšak jeho práca je vždy výsledkuhodná. Vie ľuďom ukázať víziu a namotivovať ich k jej realizácii. Vo svojich prejavoch sa ukáže jeho talent na rétoriku a hodí sa tam, kde je potreba tohto nadania spolu s pohotovú reakciou. Uplatní sa ako moderátor, reportér či prednášajúci.

 XV. Stierlitz – riaditeľ, organizátor

Pracovitý, zásadový a rozumovo založený človek. Ctí si zákon a poriadok. Dodržiava pravidlá a vyžaduje to aj od ostatných. Má prísne kritériá tak ako pre svojich blízkych, tak i pre okolie. Vie si vytvoriť komfortné podmienky na prácu. Je to praktický človek. Cení si výlučne užitočné veci. Má rád kvalitné služby, reaguje na výhodnú kúpu, zľavy. Vie seba i svoju rodinu finančne zabezpečiť. Je poriadkumilovný, váži si svojich vecí, vníma ich hodnotu a udržuje ich v kvalite. Dobre varí, dbá o svoje zdravie, pravidelne športuje, chodí na masáže, výlety či pestuje kvety. Má rád noblesu – spoločenské akcie, plesy, divadlo. Hodí sa tam, kde je potreba spojiť kvalitu a komfort a udržiavať pracovné nasadenie.

 XVI. Dostojevský – humanista, sociológ

Jeho ideálom je dokonalý obraz funkčnej spoločnosti. Rád spája ľudí. Jeho myseľ je zameraný na blaho všetkých. Dokáže chápať kohokoľvek, lebo je schopný vidieť veci z mnohých uhlov pohľadu. Vie zdieľať svoje vízie a ideály. Tieto ideály sú založené na faktoch súčasnej situácie v spoločnosti. Vždy vníma globálny dopad ľudského správania. Vo veciac vidí súvislosti. Detailista. Má sociálne sklony a vysoký zmysel pre spravodlivosť. Jeho ideálnou predstavou je efektívne zdieľanie v rámci jedného komunitného celku alebo spoločenstiev. Budúcnosť vidí vždy ružovo. Optimista, idealista. Hodí sa tam, kde je potrebná vysoká sociálna a emočná inteligencia.

 Iné projekty 

 Externé odkazy 


 Zdroje 

Kategória:Osobnosť