Nota

Nota je základná jednotka dĺžky trvania tónu. Označuje sa prázdnym oválom („hlavička noty“). Táto doba trvania sa nazýva aj ako jedna doba. Kratšie noty sa označujú modifikáciou oválu nasledovne:

NotaPomlčka
(Pauza)Názov noty alebo pomlčky,
dlžka Doby18px  18px  celá4 doby18px  18px  polová2 doby18px  18px  štvrťová 1 doba18px  18px  osminová doby18px  18px  šestnástinová doby18px  18px  dvaatridsatinová doby18px  18px  štyriašeťdesiatinová doby18px  18px  stodvadsaťosminová doby

Všetky noty okrem celej majú okrem „hlavičky“ aj tzv. „nožičky“, ktoré píšeme smerom nahor vpravo od noty, ak je nota maximálne v druhej medzere notovej osnovy. Ak je na tretej linajke, alebo vyššie, palička sa píše smerom nadol, vľavo od hlavičky.

100px

Noty osminové a kratšie majú navyše zástavku, ktorá smeruje vždy vpravo. 

100px

Ak za sebou nasleduje viac nôt so zástavkou, tak ich spájame „trámcom“.

140px

Za notou sa môže nachádzať bodka, ktorá predlžuje notu o polovicu jej dĺžky. Tak napr. štvrťová nota s bodkou bude mať dĺžku  +  =  doby (zratúvame podľa matematických pravidiel počtov so zlomkami). Predĺžiť notu môžeme aj tak, že spojíme dve rovnako vysoké noty oblúčikom (ligatúrou). Dĺžka noty je v tom prípade súčtom dĺžok spojených nôt. Ďalšou možnosťou predĺženia tónu je korunka (fermáta) „20px“, ktorá predlžuje notu o bližšie nešpecifikované trvanie (závisí to viac-menej od vkusu interpreta).

Špecifickým prípadom nôt sú tzv. trioly, ktorých dĺžka je  z najbližšej dlhšej noty. Najčastejším prípadom je rozdelenie štvrťovej noty na tri trioly (v tomto prípade vyzerajú trioly ako osminové noty, ale sú označené číslicou „3“:

80px    (–  triola má dĺžku jednej štvrťovej noty)

Existujú tiež málo používané iné dĺžky nôt – kvintoly ( z najbližšej dlhšej noty), sextoly ( z najbližšej dlhšej noty), septoly () a pod.

Zvláštnym typom noty je pauza, ktorá označuje dĺžku času, v ktorom nástroj nevydáva žiaden zvuk. Dĺžky pauzy sú rovnaké ako dĺžky nôt a sú odlíšené graficky (pozri prechádzajúcu tabuľku).

 Označenie výšky tónu 
Výška tónu sa označuje polohou noty v notovej osnove. Závisí v prvom rade od použitého kľúča, ktorý sa nachádza na začiatku každého riadku notovej osnovy (najbežnejší je husľový kľúč v označujúci základný tón g1 na druhú linajku zospodu). Okrem toho môže byť výška tónu upravená tzv. posuvkami, ktoré sa v notách môžu nachádzať buď priamo pred notou, alebo aj na začiatku riadku (v tom prípade ide o predznamenanie). Každá posuvka platí pre všetky noty danej výšky, ktoré sa za ním (t. j. vpravo od neho) nachádzajú. Predznamenanie platí pre celý riadok a to nie len pre notu danej výšky, ale aj pre všetky noty o oktávu vyššie alebo nižšie.

 Posuvky 
Viac v hlavnom článku: Posuvka

Posuvky môžu byť
 krížik „“ (zvyšuje notu o poltón)
 béčko „“ (znižuje notu o poltón)
 odrážka, znak rušiaci predošlé predznamenania alebo posuvky „“

Názov nôt s krížikom sa tvorí pridaním prípony „-is“. Napr. C= cis, D= dis, E= eis…

Názvy nôt s béčkom sa tvoria príponou „-es“ pre C = ces, D= des, F= fes a G= ges. V prípade E a A sa tvorí len príponou „-s“, teda E= es a A= as. Výnimku tvorí aj H, ktoré sa väčšinou označuje ako b a len zriedka ako hes.

Niekedy sa pred notou môžu nachádzať aj dva krížiky alebo béčka, ktoré potom upravujú výšku noty o celý tón. Názov takejto noty sa potom tvorí zdvojením príslušnej koncovky. Napr. D= disis (jeho výška je rovnaká, ako E), alebo D= deses (výška je zhodná s C). Posuvky sa v notovej osnove píšu pred notu, ktorú chceme upraviť (zvýšiť, znížiť alebo zrušiť účinok).

 Pozri aj 
 Notácia
 Notová osnova
 Stupnica
 Tempo
 Takt

Kategória:Hudobná notácia
Kategória:Gramatológia
Kategória:Hudobná terminológia