Mikroorganizmus

Mikroorganizmus alebo mikrób je najčastejšie definovaný buď ako baktéria a jednobunková huba, alebo ako akýkoľvek organizmus viditeľný len pomocou optického a elektrónového mikroskopu (často okrem rias), alebo ako jednobunkový organizmus, alebo ako synonymum taxónu Protista. Je sporné či medzi mikroorganizmy patria aj vírusy (a priony). Podrobnejšie o definícii a ďalšie definície pozri nižšie.

 Definícia 
Presná definícia mikroorganizmov (mikróbov) je sporná. V závislosti od zdroja môže tento pojem zahŕňať:
a) baktérieBakterien. In: Brockhaus' Kleines Konversations-Lexikon, fünfte Auflage, Band 2. Leipzig 1911., S. 183, prípadne aj jednobunkové huby (najmä kvasinky) mikroorganizmus. In: Pyramída. s. 3211. 
b) vírusy (a viroidy), baktérie (vrátane archeónov, ricketsií, aktinomycét a siníc), prvoky, riasy (v užšom zmysle len mikroskopické riasy), huby a slizovky (v užšom zmysle len mikroskopické huby alebo len kvasinky); takto definované mikroorganizmov sú v niektorých systémoch ekvivalentom taxónu Protista mikroorganizmy; Protista. In: BETINA, Vladimír et al. Malá encyklopédia biológie. Bratislava: Obzor, 1975. s. 300; 405mikroorganizmy. In: BELŠÍNKOVÁ, Otília, ed. et al. Malá slovenská encyklopédia. Bratislava: Encyklopedický ústav SAV, 1993. ISBN 80-85584-12-3. s. 446Mikroorganismen. In: Lexikon der Biologie. [CD-ROM] München : Elsevier, Spektrum, Akad. Verl., 2005. ISBN 3-8274-0342-1.Mikroorganismen. In: Brockhaus - die Enzyklopädie Digital. [CD-ROM] Mannheim: Bibliogr. Inst. und Brockhaus, 2003. ISBN 3-7653-9377-0
c) ako bod b + niektoré drobné mnohobunkové živočíchy Mikroorganismen. In: 
d) ako bod b alebo bod c, ale okrem vírusov (keďže niekedy sa vírusy nepovažujú za organizmy); mikroorganizmy definované ako bod b okrem vírusov sú v niektorých systémoch ekvivalentom taxónu Protista 
e) všetky jednobunkové organizmy (bez vírusov), t. j. baktérie (okrem časti siníc), prvoky, jednobunkové riasy, jednobunkové huby (a slizovky (?)) LENOCHOVÁ, Mária et al. Biológia pre 1. ročník gymnázia. 3. vyd. Bratislava: Slovenské pedagogické nakladateľstvo, 1994. ISBN 80-08-021318-X. s. 20  - tento bod je sčasti zhodný s bodom d
f) vírusy, baktérie (bez siníc), prvoky a huby mikroorganizmy. In: KADLEC, Oskár, ed.  Encyklopédia medicíny. Bratislava: Asklepios, 1993-2004. ISBN 80-7167-008-1
g) vírusy, baktérie (bez siníc), prvoky, mikroskopické huby (čiže plesne a kvasinky) mikroorganismy. In: Malá československá encyklopedie 4 MPol. Praha: Academia, 1986. s. 245.
h) ako bod g + priony (a sinice (?)) 
i) ako bod h + červy (+ prípadne aj makroskopické huby) 
j) vírusy, baktérie a prvoky mikroorganismus. In: 
k) baktérie, riasy a mikroskopické huby (napr. kvasinky) 
l) baktérie (vrátane siníc), prvoky, huby a slizovky (a prípadne aj vírusy) Mikroorganismen. In: Lexikon der Geographie. [CD-ROMs] Heidelberg ; Berlin : Spektrum, Akad. Verl., 2002. ISBN 3-8274-0418-5.

 Fyziológia mikroorganizmov (najmä baktérií) 
Základné životné prejavy sú metabolizmus a rozmnožovanie

 Metabolizmus baktérií, zdroje živín 
Mikroorganizmy ako aj všetky živé organizmy potrebujú pre život vodu a živiny na tvorbu energie a stavbu tela. Živiny obsahujúce biogénne prvky (nevyhnutne potrebné pre život) uhlík (C), kyslík (O), vodík (H), dusík (N), stopové prvky a vitamíny. 
Mikróby prijímajú potravu difúziou (fyzikálny jav, pri ktorom roztoky a plyny, ktoré sú bezprostredne v styku a sú rôzneho zloženia, vyrovnávajú svoje koncentrácie), celým povrchom tela.

Pochody z jednoduchších látok na zložky bakteriálnej bunky (bielkoviny, nukleové kyseliny, polysacharidy, lipidy), štiepením zložitých sa uvoľňuje energia. Tieto procesy sú za normálnych podmienok v rovnováhe. 

 Delenie mikróbov podľa nárokov na živiny 

 autotrofné baktérie získavajú energiu i stavebný materiál len z anorganických látok. Produkujú dostatok enzýmov (látok spôsobujúcich, alebo urýchľujúcich biochemické procesy), ktoré živiny rozkladajú a v základnej forme ich prijímajú.
 heterotrofné baktérie, ktorých je viacej, produkujú nedostatočné množstvo enzýmov, preto závisia od iných, spravidla vyšších organizmov, ktoré živiny rozkladajú a rozložené ich mikroorganizmus môžu prijať. Pre medicínu majú význam!

 Spôsoby získavania energie 
 fotosyntézou = fototropné mikróby, ktoré majú v telových dutinách chlorofylové zrná, pomocou nich pútajú slnečnú energiu
 chemosyntézou = chemotropné mikróby premieňajú chemosyntézou látky bohaté na energiu, uvoľnenú energiu využívajú na životné pochody

 Delenie mikróbov podľa vzťahu ku kyslíku 
 obligátne aerobné baktérie – schopné rásť len za prítomnosti kyslíka
 obligátne anaerobné baktérie – rastúce len bez prítomnosti kyslíka
 fakultatívne anaerobné baktérie – schopné rásť v prostredí bez kyslíka a aj s ním
 mikroaerofilné baktérie – rastúce najlepšie v prostredí so zníženým množstvom kyslíka a zvýšením podielom oxidu uhličitého
 aerotolerantné baktérie - môžu tolerovať prítomnosť kyslíka, ale nemôžu v jeho prítomnosti rásť

 Delenie mikróbov podľa vzťahu k vyšším organizmom 
 saprofytické mikróby – nepoškodzujú makroorganizmus, jeho odpad je zdrojom živín mikroorganizmov
 symbionty – vzájomne prospešní vzťah – mikroorganizmy využívajú odpadové látky makroorganizmu, makroorganizmus využíva niektoré ich metabolity, napríklad E. coli syntetizuje v čreve vitamín K a niektoré vitamíny B
 parazity – ochudobňujú makroorganizmus o živiny a svojimi metabolitmi ho poškodzujú

 Produkty mikroorganizmov 
Mikrobiálne enzýmy – produkujú a sú nevyhnutné pre život (niektoré enzýmy sú toxické, poškodzujú bunky)
 exoenzýmy – vylučujú enzýmy do okolitého prostredia
 endoenzýmy – rozkladajú živiny vo vnútri bunky

Mikrobiálne pigmenty – pomáhajú pri ich diagnostikovaní

 Tvorba aromatických látok, svetla a tepla 

Mikrobiálne toxíny – poškodzujú bunky a tkanivá makroorganizmov

 Exotoxíny – produkujú bunky do vonkajšieho prostredia, sú termolabilné a málo odolné voči vonkajšiemu prostrediu
 Endotoxíny – sú viazané na bunky a uvoľňujú sa do prostredia až po jej uhynutí, sú termostabilné a menej toxické

 Pohyblivosť mikroorganizmov 
 pasívny (unášaním)
 aktívny (bičíkmi)

 Rozmnožovanie mikroorganizmov – nepohlavne 
 priečnym delením – v strede bunky Septum – dve dcérske bunky
 pučaním – dozretá materská bunka – na jej povrchu je nová bunka – do nej rozdelené jadro – oddelenie –

Zdroje