Štatutárne mesto

Štatutárne mesto (historicky a v Rakúsku aj mesto s vlastným štatútom S. 9) je typ mesta v Rakúsku, Česku a na Slovensku.

 Rakúsko 

V Rakúsku (resp. do roku 1918 v Rakúskej monarchii okrem Uhorska) bolo mesto s vlastným štatútom od roku 1850 oficiálne označenie mesta  majúceho vlastný štatút a majúceho postavenie okresu Art. 16

 Česko 

V Česku bolo štatutárne mesto v rokoch 18501948 (takmer) to isté ako štatutárne mesto v Rakúsku (pozri vyššie)obec. In: , v rokoch 19671990 to bolo neoficiálne označenie niektorých miest (pozri nižšie Česko a Slovensko), a od roku 1990 oficiálne označenie mesta, ktoré má vlastný štatút a môže sa deliť na menšie samosprávne jednotky.statutární město. In: zákon č. 367/1990 Sb.zákon č. 128/2000 Sb.

 Česko a Slovensko 
V Česku a na Slovensku bolo štatutárne mesto v rokoch 19671990 neoficiálne označenie miest, ktorých národný výbor mal postavenie rovnaké ako okresný národný výbor, boli to mestá Brno, Ostrava, Plzeň, Košice a (od r. 1986 aj) Ústí nad Labem.zákon 69/1967 Zb. (v publikovanej verzii online omylom chýba §11a pridaný v roku 1971 )zákon č. 175/1968 Zb.zákon č. 40/1969 Zb.zákon č. 41/1969 Zb.zákonné opatrenie predsedníctva ČNR 1/1986 Zb.

 Slovensko 
Na Slovensku v demografii (v rokoch 19221947 aj ako polooficiálne označenie mimo demografie) je štatutárne mesto iné označenie pre mestá v právnom zmysle slova (pričom do 60. rokov 19. stor. sa tu mestom myslí len ekvivalent uhorského latinského právneho termínu civitas, t.j. len slobodné kráľovské mesto). V chronologickom poradí boli štatutárnymi mestami v tomto zmysle tieto typy obcí:

a) do 60. rokov 19. stor. slobodné kráľovské mesto
b) od 70. rokov 19. stor. municipálne mesto (Uhorsko)wmunicipálne mesto alebo mesto so zriadeným magistrátom (a do roku 1886 aj slobodné kráľovské mesto)
c) 19221948 mesto so zriadeným magistrátom, t.j. len Bratislava a Košice, lebo ostatné faktické mestá boli vtedy právne klasifikované ako "veľké obce" (v Česku bol v tom čase na rozdiel od Slovenska výraz štatutárne mesto pre isté české mestá oficiálny)
d) 19491990 obec s mestským národným výborom
e) od roku 1990 obec, ktorá má postavenie mesta podľa zákona č. 369/1990 o obecnom zriadení (v spojení s uznesením SNR z 22. 11. 1990 k návrhu vlády SR na vyhlásenie obcí SR za mestá a nasledujúcimi novelizujúcimi uzneseniami)
Niekedy sa (pre obdobie do r. 1948) uvádza, že vyššie uvedené obce sú obce, ktoré vydávali vlastné štatúty. Toto však nie je presné, pretože formálne od roku 1886 mohli vydávať štatúty všetky uhorské (neskôr slovenské) obce. (Citát: „Aby sme odstránili tento nedostatok odlíšenia mestského a vidieckeho obyvateľstva za všetky sledované roky (sčítania 1869 až 1991 a rok 1996), ako mestá sme vyčlenili tie obce ,ktoré v čase jednotlivých sčítaní mali štatút mesta (štatutárne mestá) na základe privilégia alebo na základe právnej normy. Počet štatutárnych miest sa v období jednotlivých sčítaní menil, vo všeobecnosti možno sledovať postupný nárast ich počtu (z 27 v roku 1869 na 136 v roku 1996). Len málo miest štatút mesta stratilo a v súčasnosti sú už vidieckymi obcami…“ [štatútom sa tu myslí postavenie])Československo. In: zák. č. 369/1990 o obecnom zriadení (časť o mestách)uznesenie SNR z 22. 11. 1990 k návrhu vlády SR na vyhlásenie obcí SR za mestá statut. In: Ottův slovník naučnýDejiny Slovenska I. Bratislava: Veda, 1986. S. 437BISCHOF, L. Politický a hospodársky vplyv jelšavského meštianstva pred a pod rakúsko-uhorskom vyrovnaní  S. 62

 Referencie