Gustáv Kazimír Zechenter-Laskomerský

Gustáv Kazimír Zechenter-Laskomerský (krstený Gustáv Ján Nepomuk Kazimír Zechenter, pseudonymy Ďuro Pinka, Laskomerský, Štefan Pinka virkli kaprál, Dr. Lesebuch /tento pseudonym používali viacerí autori/) (* 4. marec 1824, Banská Bystricazáznam o krste v matrike farnosti Banská Bystrica – † 20. august 1908, Kremnica) bol slovenský prozaik a publicista.

 Rodina 
 prastarý otec Franc Zechenter, zvonársky majster († 1776, Banská Bystrica)
otec Ignác Zechenter (*1772, Banská Bystrica – † 28. august 1842, Banská Bystrica)
 matka Katarína, rod. Aschnerová (*1784, Kremnica – † 25. október 1863, Brezno)
teta Alžbeta, rod. Aschnerová (*1796, Kremnica – † 1892, Banská Bystrica)
starší brat Ignác Zechenter alias Nácko (*20. január 1812, Moštenica – † 7. jún 1845, Ponická Huta)
starší brat Eduard Zechenter
starší brat Adolf Zechenter (*1817)
staršia sestra „Fánka“ (*8. február 1809 – † 27. september 1865, Banská Štiavnica)
staršia sestra Petronela Zechenterová (*1813 – † 19??)
manželka Emília, rod. Grozerová/Kerestfalvy (*16. január 1835, Krížová Ves – † 1914, Kremnica)
dcéra Berta Zechenterová (*26. február 1859, Brezno – † 22. august 1873, Kremnica)
dcéra Mária Teschlerová (*10. september 1861, Brezno – † Kremnica)
dcéra Oľga Zechenterová (*14. december 1862, Brezno – † 5. august 1863, Brezno)
syn Gustáv Zechenter (*9. júl 1867, Brezno – † 2. september 1872, Kremnica)
vnučka Katarína Sepešiová, rod. Teschlerová (*1880, Kremnica)
vnučka Mária Balážová, rod. Teschlerová (*16. júl 1881, Kremnica – † 12. august 1970, Kremnica)
pravnučka Karolína Szigethyová, rod. Balážová (*1901, Kremnica – † 30. január 1970, Budapešť)
prapravnuk Mikuláš Szigethy (*Budapešť – ?)
prapravnučka Béby Szigethyová (*Budapešť – ?)
praprapravnuk Csupi Szigethy (*1962/3, Johannesburg – ?)

 Životopis 
Ľudovú školu navštevoval v Ponickej Hute, študoval na katolíckom gymnáziu v Banskej Bystrici (1832 – 1840), filozofiu na akadémii vo Vacove a na filozofickej fakulte univerzity v Budapešti, 1842 prestúpil na medicínu, poslucháč lekárskej fakulty univerzity v Budapešti (1842 – 1846), vo Viedni (1846 – 1850), 1850 Med.D.R. V roku 1850 – 1853 c. k. stoličný lekár v Banskej Bystrici, 1853 – 1868 bansko-lesný lekár v Brezne, od 1868 v Kremnici. Popredný činiteľ národného emancipačného pohybu, najmä v  memorandovom a matičnom období. Účastník revolúcie v rokoch 1848 – 1849. Spoluzakladateľ a člen výboru Matice slovenskej, spoluorganizátor Muzeálnej slovenskej spoločnosti. Stúpenec česko-slovenskej vzájomnosti, osobitný význam pre kultúru a literárne zblíženie oboch národov malo jeho priateľstvo s Boženou Němcovou. 

Autor krátkych foriem humoristickej prózy, ktoré publikoval v novinách, časopisoch a kalendároch. Ďalší žánrovo-tematický okruh v jeho spisovateľskom diele tvorili cestopisné črty a rozsiahle beletrizované cestopisy. Pútavo spracovaný Vlastný životopis pod názvom Päťdesiat rokov slovenského života, zachytil v ňom udalosti v slovenskom emancipačnom hnutí 30.80. rokoch 19. storočia. 

Ako absolvent všeobecného praktického lekárstva sa venoval viacerým  medicínskom odborom. Zameriaval sa najmä na očné lekárstvo; bol jedným zo zakladateľov pracovného lekárstva, zaoberal sa štúdiom hygieny života lesných robotníkov a ich chorôb. Zaujímal sa o geológiu, mineralógiu, kryštalografiu, speleológiu a botaniku. Výsledky svojich výskumov a pozorovaní, ako aj odborno-popularizačné príspevky a vedecké štúdie z rozličných odborov uverejňoval v domácej i zahraničnej tlači. Udržiaval osobné kontakty a korešpondoval s poprednými  prírodovedcami a umelcami. Záľubu v maľovaní využíval pri ilustrovaní vlastných literárnych diel; portréty rodinných príslušníkov a priateľov, kresby, menej olejomaľby zátiší a výjavov zo života majú predovšetkým dokumentárnu hodnotu. 

Od 1860 člen lekárskej sekcie Bratislavského prírodovedného spolku, 1863 – 1875 člen výboru Matice slovenskej a od 1867 člen korešpondent Ríšskeho geologického ústavu.

 Tvorba 

Svojou tvorbou sa zaraďuje do obdobia medzi romantizmom a realizmom. Začínal písaním satirických článkov pre periodiká (Černokňažník a Národnie noviny), ale aj neskôr prispieval do rôznych periodík (Slovenské pohľady, Obzor, Sokol, Orol, Slovenský obrázkový kalendár, Národnie noviny). Jeho dielo sa skladá najmä z humoresiek, satirickej publicistiky, cestopisov, ale okrem toho písal i poviedky a vlastný životopis. Vo svojich dielach využíva slovnú i situačnú komiku, ale neochudobňuje ich ani o dej. Do mnohých diel vkladá i vlastné príbehy a skúsenosti z rozličných období svojho života, takže sa stávajú čiastočne autobiografickými. Vo svojich cestopisných dielach sa venuje nielen svojim zážitkom, skúsenostiam a príhodám, ale tiež výkladu o umeleckých pamiatkach a prehľadu dejín jednotlivých miest.

 Dielo 

 1861 – Cestovanie na vakácie
 1862 – Komédia bez zaľúbenia, divadelná jednoaktovka
 1863 – Starý zaľúbenec, divadelná jednoaktovka
 1864 – Zo Slovenska do Carihradu, cestopis
 1865 – Zo Slovenska do Ríma, cestopis
 1866 – Radvanský jarmok
 1867 – Študentský majáles
 1868 – Poľovačka na medveďov
 1869 – Lipovianska maša. Rozprávka zo života ľudu slovenského, poviedka, ktorej rukopis sa stratil a autor ju musel napísať nanovo, takže vyšla podľa nového rukopisu až v roku 1874
 1870 – Vianoc
 1871 – Veľkonočná kúpačka
 1872 – Praktický lekár
 1873 – Svet, fejtón
 1874 – Výlet do Tatier, cestopisná črta
 1875 – Malý omyl
 1876 – Pokrok umelectva, zázrak vedy, fejtón
 1876 – Ozvena
 1877 – Zozbierané žarty a rozmary
 1878 – Z Turčianskych Teplíc do Trenčianska, cestopisná črta
 1879 – Zo Slovenska do Itálie, cestopis
 1880 – Žreb
 1897 – Rozpomienky na Štefana Moysesa, (Národnie noviny)
 1911 / 1919 – Vlastný životopis, vychádzalo na pokračovanie v Slovenských pohľadoch, monumentálne memoárové dielo, knižne vyšlo až v roku 1956 pod názvom Päťdesiat rokov slovenského života

 Referencie 

 Literatúra 
 OKTAVEC, František (ed.): Listy Gustáva K. Zechentera-Laskomerského. Martin : Matica slovenská, 1983, 304 s.
 BARTKO, Ladislav (ed.): G. K. Zechenter-Laskomerský. Život a dielo, 18241908. (Zborník materiálov z vedeckej konferencie v Brezne 6.7. decembra 1974). KošiceBrezno : Východoslovenské vydavateľstvoHorehronské múzeum, 1977, 244 s. + 8 s. obrazových príloh. 
KUCELESK, Velislav (ed.):  Listy G. K. Zechenter-Laskomerský – dielo nebolo zatiaľ nájdené, vieme však, že bolo napísané a publikované; stratilo sa a nie je možné ho nájsť [??]

 Iné projekty

 Externé odkazy 
 Úplné texty diel G. K. Z.-Laskomerského

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Slovenskí dramatici
Kategória:Osobnosti z Banskej Bystrice
Kategória:Osobnosti na česko-slovenských poštových známkach