Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji

Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji je medzinárodný hokejový turnaj reprezentačných mužstiev, ktorý každoročne organizuje Medzinárodná hokejová federácia (International Ice Hockey Federation). Jedná sa o najdôležitejší ročný hokejový turnaj na svete.

Predchodcom majstrovstiev sveta boli Majstrovstvá Európy, ktoré sa prvýkrát konali v roku 1910. Prvé majstrovstvá sveta sa konali v 1920 ako súčasť hier VII. Olympiády v Antverpách. Od roku 1930 sa súťaž koná každoročne, s výnimkou rokov 1940 až 1946 a olympijských rokov 1980, 1984 a 1988, kedy sa MS nekonali. V rokoch 1924 až 1968 majstrovstvá sveta boli súčasťou zimných olympijských hier.

Súčasný herný systém turnaja je 16 účastníkov elitnej skupiny. Šestnásť účastníkov je rozdelených do dvoch skupín po 8 družstvách. V rámci skupiny sa stretne každý s každým. Z každej skupiny postúpia štvorice tímov s najvyšším počtom bodov do štvrťfinále. Oba tímy z ôsmych miest automaticky zostúpia do divízie I. Víťazi štvrťfinále postúpia do semifinále, pre porazených štvrťfinalistov sa turnaj skončí. Víťazi semifinále postúpia do finále, kde sa rozhodne o držiteľoch zlatých a strieborných medailí.

Kanada bola prvým dominantným tímom v turnaji, v rokoch 1930 až 1952 vyhrala turnaj 12-krát. Sovietsky zväz sa prvýkrát zúčastnil v roku 1954 a po víťaznom turnaji sa stal veľkým konkurentom Kanady. Od roku 1963 až do rozpadu štátu v roku 1991 bol Sovietsky zväz dominantným tímom, vyhral turnaj 20-krát. V súčasnosti je turnaj otvorenejší, keďže tímy tzv. Veľkej šestky – Česko, Fínsko, Kanada, Švédsko, Rusko, USA a mužstvá Slovenska a Švajčiarska sú viac vyrovnané. V ére samostatného Slovenska sa majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji konali na Slovensku v roku 2011, dejiskom Majstrovstiev sveta v roku 2011 boli mestá Bratislava a Košice rovnako aj v roku 2019.

 Dejiny 
Za prvé majstrovstvá sveta IIHF uznáva turnaj, ktorý sa konal v rámci letných olympijských hier v roku 1920 v Belgicku. Turnaja sa zúčastnilo sedem tímov – Belgicko, Česko-Slovensko, Francúzsko, Kanada, Spojené štáty americké, Švédsko a Švajčiarsko.
Turnaj vyhrala Kanada. Strieborné medaily získali Spojené štáty americké a bronzové Česko-Slovensko. Turnaj sa hral tzv. Bergvalovým systémom, ktorý bol kritizovaný najmä vo Švédsku. Kvôli kritike nebol systém opäť použitý v ľadovom hokeji.

 Kanadská dominancia 1930 – 1952 
Prvé samostatné majstrovstvá sveta sa konali v roku 1930. Konali sa v Chamonix (Francúzsko), Viedni (Rakúsko) a Berlíne (Nemecko). Kanada po vyhratom finálovom zápasom nad Nemeckom vyhrala prvú zlatú medailu v rámci samostatných majstrovstiev sveta. Spoločne s olympijskými hrami to bola jej štvrtá zlatá medaila v rade.
Na majstrovstvách sveta 1933 v Česko-Slovensku sa prvýkrát majstrami sveta stali Spojené štáty americké, keď vo finále zdolali Kanadu. Tým bola prerušená Kanadská séria víťazných turnajov. Do konca tridsiatych rokov Kanada iba v roku 1936 nevyhrala zlatú medailu.

Po druhej svetovej vojne sa Česko-Slovensko rýchlo stalo jedným z vynikajúcich svetových tímov. Vyhrali majstrovstvá sveta 1947, ale bez účasti Kanady. Úspech dokázali zopakovať už v roku 1949 aj s účasťou Kanady.
Majstrovstvá sveta 1953 boli odohrané iba za účasti troch krajín – Švédsko, Švajčiarsko a Západné Nemecko. Švédsko vyhralo všetky zápasy a prvýkrát sa stali majstrami sveta.

 Kanadsko-sovietska rivalita 1954 – 1962 
Majstrovstvá sveta v roku 1954 boli označené IIHF ako "začiatok modernej doby medzinárodného hokeja". Turnaj zaznamenal prvú účasť Sovietskeho zväzu v medzinárodnej súťaži. Sovietsky zväz usporiadal prvú hokejovú ligu v roku 1946.
Sovietsky zväz po výhre nad Kanadou 7:2 sa stal prvýkrát majstrami sveta. Potom začala rivalita medzi Kanadou a Sovietskym zväzom. O rok neskôr sa oba tímy znovu stretli v poslednej častí turnaja. Kanada vyhrala 5:0 a stala majstrom sveta.
Majstrovstvá sveta 1957 sa prvýkrát konal v Moskve v Sovietskom zväze. Kanada a USA odmietli účasť na protest proti potlačeniu maďarského povstania sovietskymi vojskami v roku 1956. Veľa zápasov sa hralo v aréne pre ľadový hokej. Posledné dva zápasy, v ktorých hral Sovietsky zväz, sa hrali na futbalovom štadióne. Predposledný zápas bol proti Česko-Slovensku, na ktorý prišlo 30 000 divákov. Finálový zápas bol proti Švédsku a malo návštevnosť okolo 50 000 divákov. Zápas sa skončil remízou 4:4 a to pre Švédsko bol dostačujúci výsledok pre zisk zlatej medaily.
náhľad|Posun termínov jednotlivých majstrovstiev sveta
Kanada sa vrátila na majstrovstvá sveta v roku 1958 a získala dva tituly idúce v rade, Sovieti boli dvakrát strieborní. Na zimných olympijských hrách 1960 v Squaw Valley, vyhrali Spojené štáty americké, ktoré dokázali poraziť Sovietsky zväz a Kanadu.

Majstrovstvá sveta 1961 bol posledným šampionátom organizovaným na otvorenom klzisku. Zlatú medailu vyhrala Kanada, keď dokázala poraziť svojho rivala 5:1 a remizovať 1:1 s Česko-Slovenskom. Ďalšie zlato Kanada vyhrala až v roku 1994.
Majstrovstvá sveta 1962 sa prvýkrát konali v Spojených štátoch. Turnaj sa konal v Denveri. Šampionát bol poznačený neúčasťou komunistických krajín – Česko-Slovenska, Sovietskeho zväzu, NDR a Rumunska. Švédsko prvýkrát v histórii porazilo Kanadu a získalo svoju tretiu zlatú medailu na majstrovstvách sveta.

 1963 – 1976 
Na majstrovstvách sveta v roku 1963 v Štokholme získal Sovietsky zväz zlato a začal sériu po sebe nasledujúcich deviatich triumfov na svetovom šampionáte.
Na olympijských hrách 1964 sovietski hokejisti vyhrali všetkých sedem zápasov.
Kanaďania s piatimi výhrami a dvoma prehrami mali rovnaký počet bodov ako Švédi a Česko-Slovensko. Pred rokom 1964, v prípade rovnakého počtu víťazných a stratených hier, konečné umiestnenie rozhodoval gólový rozdiel medzi súpermi s rovnakým počtom bodov. Použitím týchto pravidiel by Kanada skončila na treťom mieste pred Česko-Slovenskom. Na olympijskom turnaji v Innsbrucku sa však pravidlá zmenili. Gólový rozdiel rozhodoval za celý turnaj. Výsledkom je, že národný tím Kanady bol bez medaily. Sovietsky zväz ovládol zvyšok desaťročia 60. rokov.

V rokoch 1963-1967 boli Sovieti neporaziteľní. Ich víťaznú vlnu v zápasoch prerušilo Česko-Slovensko na zimných olympijských hrách 1968. Napriek prehratému zápasu Sovietsky zväz získal zlatú medailu. Bolo to naposledy, kedy sa olympijské hry tiež počítali ako majstrovstvá sveta.

V roku 1969 hrával Sovietsky zväz a Československo "najviac emocionálne nabité zápasy v histórii medzinárodného hokeja". Právo hostiť turnaj bol pôvodne schválený Česko-Slovensku, ale bolo nútené odmietnuť kvôli Inváziu vojsk Varšavskej zmluvy do Česko-slovenska 1968. Turnaj sa konal v Štokholme vo Švédsku a s týmto medzinárodným napätím bol československý tím odhodlaný poraziť Sovietsky zväz. Sovietsky zväz porazili dvakrát 2:0 a 4:3, ale aj napriek tomu Česko-Slovensko skončilo na treťom mieste a Sovietsky zväz po siedmykrát v rade na prvom mieste.

Po šampionáte Kanaďania zistili, že nemôžu špičkovým európskym tímom konkurovať. Preto začali ešte v roku 1969 na kongrese rokovať s IIHF, aby mohli na Majstrovstvách sveta štartovať profesionáli. Právo hostiť turnaj bolo prvýkrát udelené Kanade – v Montreale a Winnipegu. Rozhodnutie povoliť používanie profesionálnych hráčov však bolo zrušené v januári 1970. Prezident IOC Avery Brundage bol proti myšlienke amatérskych i profesionálnych hráčov súperiacich dohromady. V odozve Kanada odstúpila od medzinárodnej hokejovej súťaže. Kanadský hokejový tím sa nezúčastnil zimných olympijských hier 1972 a 1976. Kanada sa tiež vzdala svojich práv na usporiadanie majstrovstiev sveta 1970, takže sa konali v Štokholme vo Švédsku.

Reprezentácia Sovietskeho zväzu v čele s brankárom Vladislavom Trietiakom, a útočníkmi ako Valerij Charlamov, Alexander Jakušev, Vladimir Petrov a Boris Michajlov získala zlato na majstrovstvách sveta v roku 1970, 1971 a olympijské zlato v roku 1972. Na majstrovstvách sveta v Prahe česko-slovenský tím ukončil sériu získaných zlatých medailí sovietskeho tímu a od roku 1949 získal svoje prvé zlato. Sovietsky tím sa rýchlo vrátil do svojich víťazných vĺn, vyhral majstrovstvá sveta 1973, 1974 a 1975. Majstrovstvá sveta 1976 sa konali v Poľsku. Na turnaji Poľsko prekvapivo porazilo Sovietsky zväz 6:4. Bola to jedna z najväčších senzácií v medzinárodnej histórii hokeja. Poľsko aj napriek prekvapivej výhre nakoniec zostúpilo do Skupiny B (dnešná Divízia I). Sovietsky zväz prehral ešte s Česko-Slovenskom a skončil na 2. mieste. Turnaj vyhral tím Česko-Slovenska.

 1976 – 1987 
Majstrovstvá sveta v Katoviciach v roku 1976 boli prvé za účasti profesionálnych hráčov z NHL. Napriek novým platným pravidlám predstavili Spojené štáty iba osem hráčov a to z klubu Minnesota North Stars a Minnesota Fighting Saints. Prvé plne otvorené majstrovstvá sveta sa konali v roku 1977 vo Viedni. Prvýkrát sa zúčastnili aktívni kanadskí hráči z NHL. Tímy Švédska a Fínska posilnili svoju zostavu z hráčov NHL a WHA. Mnoho hráčov kanadského tímu nebolo na turnaj pripravených a nebolo oboznámených s medzinárodným zápasom. Tím skončil štvrtý, prehral oba zápasy so Sovietskym zväzom, v prvej časti 1:11 a vo finálovej skupine 1:8. Česko-Slovensko získalo zlato a stalo sa tretím tímom (po Kanade a Sovietskom zväze), ktorý dokázal titul majstra obhájiť.

Od roku 1978 získal sovietsky tím päť zlatých medailí v rade a mal neporazenú vlnu víťazných zápasov, ktorá trvala od roku 1981 cez zimné olympijské hry 1984 a až do roku 1985.

Majstrovstvá sveta v roku 1987 vo Viedni boli poznamenané niekoľkými kontroverziami. Na začiatku turnaja zahŕňala súpiska západonemeckého tímu Miroslava Sikoru, poľsko-nemeckého útočníka, ktorý predtým hral za Poľsko na Majstrovstvá sveta do 20 rokov 1977. Sikora sa stal naturalizovaným občanom Západného Nemecka a hral v prvých troch zápasoch a dokázal streliť gól v zápase proti Fínsku ktorý Západné Nemecko vyhralo 3:1. Po skončení zápasu zahájilo Fínsko protest a požadovalo, aby bol výsledok skontumovaný, pretože Nemci použili neoprávneného hráča. V tej dobe hráči nemali za žiadnych okolností možnosť zmeniť národnosti a IIHF súhlasil s prevrátením výsledku a pridelil dva body Fínsku. To rozhnevalo nemeckého úradníka, ktorý podal protest na rakúskom súde. Nemecko dostalo späť body zo zápasov s Fínskom a Kanadou. Tento ťah ovplyvnil priebeh šampionátu, Fínsko by sa dostalo do medailovej skupiny namiesto Švédska. Švédsko získalo od roku 1962 svoju prvú zlatú medailu. Formát turnaja sa tiež stal kontroverzným, pretože Sovietsky zväz skončil neporazený, ale švédsky tím, ktorý stratil tri zápasy v základnej časti, sa stal majstrom sveta vďaka lepšiemu gólovému rozdielu a to najmä pre víťazstvo 9:0 nad Kanadou.

 1989 – 1992 
Pred rokom 1989 hráči, ktorí žili v Sovietskom zväze, v Česko-Slovensku a v ďalších krajinách za železnou oponou, nemohli odísť a hrať v NHL. V marci 1989 sa Sergej Prjachin stal prvým členom sovietskeho národného tímu, ktorý mal dovolené hrať za tím, ktorý nebol sovietskym. Niekoľko sovietskych hráčov, vrátane Igora Larionova a Vjačeslava Fetisova, chcelo odísť a hrať v NHL. Sovietski úradníci sa dohodli, že budú môcť hráči odísť, ak budú hrať jeden finálový turnaj s národným tímom. Hráči s tým súhlasili a Sovietsky zväz vyhral 21. titul majstra sveta. Krátko potom začali sovietski hráči zaplavovať NHL.

Sovietsky zväz sa rozpadol v decembri 1991. Deväť bývalých sovietskych štátov sa stalo súčasťou IIHF a začalo súťažiť v medzinárodných súťažiach, vrátane Bieloruska, Kazachstanu, Lotyšska a Ukrajiny.
Rusko bolo menované nástupcom Sovietskeho zväzu. Vďaka tejto záplave nových tímov IIHF rozšíril počet tímov z ôsmich na dvanásť. Od roku 1963 do roku 1991 získali iba štyri tímy medailu na majstrovstvách sveta: Sovietsky zväz, Česko-Slovensko (iba trikrát odišlo bez medaily), Švédsko a Kanada. Sovieti vyhrali medailu v každom turnaji, v ktorom sa zúčastnili (1954-1991). Na Majstrovstvách sveta v roku 1992 získalo Švédsko po druhej v rade zlato. Fínsko získalo striebornú medailu, prvú medailu z majstrovstvá sveta (fínsky tím predtým získal striebro na zimných olympijských hrách v roku 1988).

 1993 – súčasnosť 
Česko-Slovensko sa v januári 1993 rozdelilo na Česko a Slovensko. IIHF uznal tím Česka ako nástupcu Československa a udržal si pozíciu v najvyššej divízii. Slovenský tím v roku 1993 nehral žiadnu divíziu MS. V roku 1994 začal v skupine C/1 a bol nútený vypracovať si svoju cestu nahor. V nasledujúcom desaťročí dominovala takzvaná "Veľká šestka" – Kanada, Česko, Fínsko, Rusko, Švédsko a Spojené štáty. V rokoch 1992 až 1996 vyhralo majstrovstvá sveta päť rôznych tímov. Na Majstrovstvách sveta 1993 získalo Rusko svoj prvý titul ako nezávislý štát a Česko získalo svoju prvú medailu (bronz). V roku 1994 kanadský tím porazil Fínsko vo finále, a získal po 23 rokoch zlatú medailu. Nasledujúci rok vo Švédsku vyhral fínsky tím svoju prvú zlatú medailu. V roku 1996 Česko získalo svoj prvý titul majstra sveta ako samostatná krajina. Počas tohto obdobia boli Spojené štáty jediní z "Veľkej šestky", ktorí nezískali zlatú medailu, aj keď vyhrali Svetový pohár 1996.

Od roku 1996 do roku 2001 získalo Česko šesť medailí v rade, a tri zlaté medaily v rade, v rokoch 1999 až 2001. V roku 2002 boli favoritom, ale vo štvrťfinále ich vyradilo Rusko. Finále bolo medzi Ruskom a Slovenskom. V čase 58:20 Peter Bondra strelil gól na 4:3 a Slovensko mohlo oslavovať prvý historický titul majstra sveta.  Na majstrovstvách sveta 2003 Švédsko predviedlo vo štvrťfinále proti Fínsku historický obrat z 1:5 na konečných 6:5.

Majstrovstvá sveta 2010 sa konali v Nemecku. Prvý zápas medzi Nemeckom a Spojenými štátmi, ktorý sa odohrával v Veltins-Arena, mal návštevnosť 77 803 divákov. Bol to nový rekord pre najnavštevovanejší zápas v hokejovej histórii. Turnaj bol známy tým, že mal niekoľko prekvapivých výsledkov v základnej skupine: Švajčiarsko porazilo Kanadu prvýkrát v rámci majstrovstiev sveta , Nórsko porazilo neskoršieho majstra sveta Česko, Dánsko porazilo Fínsko a Spojené štáty hrali o udržanie v elitnej divízii. Nemecký tím, ktorý skončil na 15. mieste v roku 2009 a zostupu sa vyhol, pretože mal právo hostiť turnaj 2010, prvýkrát v play-off postúpil do semifinále. Skončili na 4. mieste po tom, čo prehral zápas o bronz. Švédsko získalo bronzovú medailu. Zlatú medailu vyhralo Česko a ukončila ruskú sériu víťazných zápasov v rade. Rusko v rokoch 2007 – 2010 vyhralo 27 zápasov v rade.

Majstrovstvá sveta 2011 sa konali na Slovensku v mestách Bratislava a Košice. V histórii samostatného Slovenska bolo toto hostiteľstvo prvé. Fínsko získalo druhú zlatú medailu, keď vo finále zdolali 6:1 Švédsko. Česko získalo bronzovú medailu.

Turnaj v roku 2012 sa konal vo Švédsku a Fínsku. Švédsko po 11 rokoch bolo prvýkrát vyradené vo štvrťfinále. Rusko vo finále porazilo Slovensko, zatiaľ čo Česko porazilo Fínsko v zápase o bronzovú medailu.

Švajčiarsko na majstrovstvách sveta 2013 získalo prvýkrát od roku 1953 medailu. Na turnaji prehralo len finálový zápas proti Švédsku. Švédsko sa stalo prvou krajinou, ktorá v play off vyhrala zlatú medailu v domácom prostredí.

Majstrovstvá sveta 2015 sa konali v Prahe a Ostrave, boli to najnavštevovanejšie majstrovstvá sveta v histórii. Turnaj vyhrala Kanada, ktorá vyhrala všetky zápasy a vo finále porazila Rusko pomerom 6:1. Kanada titul obhájila v roku 2016 v Rusku, keď vo finále zdolala Fínsko, ktoré na turnaji vyhralo všetky zápasy, okrem zápasu o zlatú medailu. Na turnaji Maďarsko porazilo Bielorusko 5:2 a po 77 rokoch vyhral prvý zápas v elitnej divízii. Posledný zápas, ktorý v elitnej divízii vyhrali, bol proti Belgicku na majstrovstvách sveta 1939.

 Pravidlá 
Všetky medzinárodné turnaje organizované IIHF dodržiavajú pravidlá stanovené v IIHF Official Rule Book. Niektoré z nich sa mierne líšia od NHL. Medzi hlavné rozdiely patrí predovšetkým veľkosť klziska, trest za porušenie a maximálny počet hráčov v stretnutí.

 Oprávnenie hráča hrať na turnaji 
Majstrovstvá sveta boli otvorené všetkým hráčom, profesionálnym a amatérskym, od roku 1977. IIHF uvádza nasledujúce požiadavky na to, aby mohol hráč na turnaji hrať:
 Každý súťažiaci musí byť v kompetencii národného združenia pridruženého k IIHF.
 Každý športovec musí byť občanom štátu, ktorý zastupuje.

 Herný systém 
Šestnásť účastníkov je rozdelených do dvoch skupín po 8 tímoch. Zloženie skupiny je dané na základe podľa poradia tímov v rebríčku IIHF:

 Skupina A Skupina B 1. 2. 4.  3.  5. 6. 8. 7. 9. 10. 12. 11. 13. 14. 16. 15.
V rámci skupiny sa stretne každý s každým. Za víťazstvo v základnej hracej dobe sa udeľujú 3 body, za víťazstvo po predĺžení či samostatných nájazdoch 2 body, za prehru po predĺžení či samostatných nájazdoch 1 bod a za prehru v základnej hracej dobe 0 bodov. Z každej skupiny postúpi štvorica tímov s najvyšším počtom bodov do štvrťfinále playoff. Pre tímy na piatych až ôsmych miestach v skupinách turnaj skončí. Oba tímy z ôsmych miest automaticky zostúpia do 1. divízie (neplatí pre usporiadateľa budúcich MS).

Vo štvrťfinále tím z prvého miesta jednej skupiny hrá proti tímu zo štvrtého miesta z opačnej skupiny. Tím na druhom mieste jednej skupiny hrá proti tímu z tretieho miesta z opačnej skupiny. Víťazi postupujú do semifinále.
Víťazní semifinalisti postúpi do finále, kde sa rozhoduje o držiteľoch zlatých a strieborných medailí, zatiaľ čo porazení semifinalisti sa stretnú v zápase o bronzovú medailu.

 Formát 
Formát turnaja sa v priebehu rokov menil. V roku 1951 boli účastníci rozdelení do 2 skupín podľa výkonnosti. Od roku 1961 sa hralo v troch skupinách – A, B, C. V roku 2001 došlo k zmene formátu pri nižších výkonnostných skupinách. Skupina B sa zmenila na I. divíziu, skupina C na II. divíziu, pričom každá divízia pozostávala z dvoch rovnocenných skupín po 6 tímov. V roku 2004 pribudla III. divízia a v roku 2022 IV. divízia. Od roku 2012 už nie sú skupiny v rámci nižších divízií rovnocenné; lepších 6 tímov z každej divízie hrá v skupine A, horších 6 v skupine B.
 Top Divízia: 16 tímov – víťaz sa stáva majstrom sveta v ľadovom hokeji, posledné dva tímy zostupujú do I. A divízie
 I. divízia, skupina A: 6 tímov – najlepšie dva tímy postupujú do Top divízie, posledný tím zostupuje do I. B divízie
 I. divízia, skupina B: 6 tímov – víťaz postupuje do I. A divízie, posledný tím zostupuje do II. A divízie
 II. divízia, skupina A: 6 tímov – víťaz postupuje do I. B divízie, posledný tím zostupuje do II. B divízie
 II. divízia, skupina B: 6 tímov – víťaz postupuje do II. A divízie, posledný tím zostupuje do III. divízie
 III. divízia, skupina A: 6 tímov – víťaz postupuje do II. B divízie, posledný tím zostupuje do III. B divízie
 III. divízia, skupina B: 6 tímov – víťaz postupuje do III. A divízie, posledný tím zostupuje do IV. divízie
 IV. divízia: momentálne 4 tímy – víťaz postupuje do III. B divízie

 Zúčastnené krajiny 
 Účasť Krajina Debut Posledná účasť Aktuálna divízia83/19202025Top Divízia 8219202025Top Divízia 80/19202025Top Divízia 7719202025Top Divízia 7519202025Top Divízia 7019392025Top Divízia 6819282025Top Divízia 63/19542021Vylúčení 5619202025Top Divízia 3919372025I. diví zia, skupina A3519282025Top Divízia3519202025Top Divízia3219302022I. divízia, skupina A3219332025Top Divízia 3019282024I. divízia, skupina A2219492025Top Divízia 2019982021Vylúčení1919242024I. divízia, skupina A1319282025Top Divízia 1219201950II. divízia, skupina B1219982025I. divízia, skupina A1119302004I. divízia, skupina B 1020022025Top divízia919992007I. divízia, skupina B819311977I. divízia, skupina A419351981I. divízia, skupina B119601960II. divízia, skupina A 119381938I. divízia, skupina B 1Južná Kórea20182018I. divízia, skupina A

 Zaniknuté krajiny 
 Účasť Krajina Debut Posledná účasť1419571985119391939

 Zoznam turnajov 
Do roku 2017 sa uskutočnilo 81 turnajov. Od roku 1920 do 1930 sa zimné olympijské hry v ľadovom hokeji počítali ako majstrovstvá sveta a medzi nimi sa nekonal žiaden samostatný turnaj. Majstrovstvá sveta sa nekonali v rokoch 1940 – 1946 pre druhú svetovú vojnu a v olympijských rokoch 1980, 1984 a 1988. Desať krajín získalo na majstrovstvách sveta zlatú medailu a celkovo štrnásť získalo medaily. Kanada získala 49 medailí, najviac zo všetkých krajín. Sovietsky zväz, ktorý začal súťažiť v roku 1954 a naposledy súťažil v roku 1991, získal medailu v každom turnaji, do ktorého vstúpil. Po vyhratých majstrovstvách sveta 2006 sa Švédsko stalo prvou krajinou, ktorá vyhrala zlatú medailu z olympijských hier a z majstrovstiev sveta v jednom roku.
 P. č. Rok Súbor:Gold medal icon.svg Zlato Súbor:Silver medal icon.svg Striebro Súbor:Bronze medal icon.svg Bronz Miesto1.1920 (1) (1) (1) Antverpy (Belgicko) – LOH2.1924 (2) (2) (1)22px|border Chamonix (Francúzsko) – ZOH3.1928 (3) (1) (1) St. Moritz (Švajčiarsko) – ZOH4.1930 (4) Nemecko (1) (2)22px|border Chamonix (Francúzsko),  Viedeň (Rakúsko), 
 Berlín (Nemecko)5.1931 (5) (3) (1)okraj|22px Krynica-Zdrój (Poľsko)6.1932 (6) (4) Nemecko (1) Lake Placid (USA) – ZOH7.1933 (1) (1) (2) Praha (Česko-Slovensko)8.1934 (7) (5) Nemecko (2) Miláno (Taliansko)9.1935 (8) (1) (2) Davos (Švajčiarsko)10.1936 (1) (2) (1) Garmisch-Partenkirchen (Nemecko) – ZOH11.1937 (9) (1) (3) Londýn (Spojené kráľovstvo)12.1938 (10) (2) (3) Praha (Česko-Slovensko)13.1939 (11) (6) (4) Zürich, Bazilej (Švajčiarsko)V rokoch 1940 – 1946 sa Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji nekonali (druhá svetová vojna)14.1947 (1) (2) (2) Praha (Česko-Slovensko)15.1948 (12) (1) (5) St. Moritz (Švajčiarsko) – ZOH16.1949 (2) (3) (2) Štokholm (Švédsko)17.1950 (13) (7) (6) Londýn (Spojené kráľovstvo)18.1951 (14) (3) (7)22px|border Paríž (Francúzsko)19.1952 (15) (8) (1) Oslo, Drammen, Sandvika, Lilleström (Nórsko) – ZOH20.1953 (1) NSR (2) (8) Zürich, Bazilej (Švajčiarsko)21.1954 (1) (4) (2) Štokholm (Švédsko)22.1955 (16) (1)  (4) Krefeld, Düsseldorf, Dortmund, Kolín nad Rýnom (NSR)23.1956 (2)  (9) (1) Cortina d’Ampezzo (Taliansko) – ZOH24.1957 (2) (2) (5) Moskva (Sovietsky zväz)25.1958 (17) (3) (3) Oslo (Nórsko)26.1959 (18) (4) (6) Praha, Bratislava, Brno, Ostrava, Kladno, Kolín, 
Mladá Boleslav, Plzeň (Česko-Slovensko)27.1960 (2) (5) (1) Squaw Valley (USA) – ZOH28.1961 (19) (2) (2) Ženeva, Lausanne (Švajčiarsko)29.1962 (3) (6) (3) Colorado Springs, Denver (USA)30.1963 (3) (4) (7) Štokholm (Švédsko)31.1964 (4) (5) (8) Innsbruck (Rakúsko) – ZOH32.1965 (5) (3) (4) Tampere (Fínsko)33.1966 (6) (4) (2) Ľubľana, Záhreb (Juhoslávia)34.1967 (7) (6) (3) Viedeň (Rakúsko)35.1968 (8) (5) (4) Grenoble (Francúzsko) – ZOH36.1969 (9) (7) (9) Štokholm (Švédsko)37.1970 (10) (8) (10) Štokholm (Švédsko)38.1971 (11) (6) (5) Bern, Ženeva (Švajčiarsko)39.1972 (3) (5) (6) Praha (Česko-Slovensko)40.1973 (12) (9) (11) Moskva (Sovietsky zväz)41.1974 (13) (7) (7) Helsinki (Fínsko)42.1975 (14) (8) (8) Mníchov, Düsseldorf (NSR)43.1976 (4) (6) (9)okraj|22px Katovice (Poľsko)44.1977 (5) (10) (3) Viedeň (Rakúsko45.1978 (15) (9) (5) Praha (Česko-Slovensko)46.1979 (16) (10) (10) Moskva (Sovietsky zväz)V roku 1980 sa Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji nekonali (Zimné olympijské hry)47.1981 (17) (11) (12) Štokholm, Göteborg (Švédsko)48.1982 (18) (11) (6) Helsinki, Tampere (Fínsko)49.1983 (19) (12) (7) Dortmund, Düsseldorf, Mníchov (NSR)V roku 1984 sa Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji nekonali (Zimné olympijské hry)50.1985 (6) (7) (4) Praha (Česko-Slovensko)51.1986 (20) (12) (8) Moskva (Sovietsky zväz)52.1987 (4) (7) (13) Viedeň (Rakúsko)V roku 1988 sa Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji nekonali (Zimné olympijské hry)53.1989 (21) (8) (14) Štokholm, Södertälje (Švédsko)54.1990 (22) (13) (15) Bern, Fribourg (Švajčiarsko)55.1991 (5) (9) (5) Helsinki, Tampere, Turku (Fínsko)56.1992 (6) (1) (16) Praha, Bratislava (Česko-Slovensko)57.199322px|border Rusko (1/23) (14) (1/17) Mníchov, Dortmund (Nemecko)58.1994 (20) (2) (11) Bolzano, Canazei, Miláno (Taliansko)59.1995 (1) (15) (9) Štokholm, Gävle (Švédsko)60.1996 (1/7) (10) (4) Viedeň (Rakúsko)61.1997 (21) (16) (2/18) Helsinki, Tampere, Turku (Fínsko)62.1998 (7) (3) (3/19) Zürich, Bazilej (Švajčiarsko)63.1999 (2/8) (4) (12) Oslo, Hamar, Lillehammer (Nórsko)64.2000 (3/9) (1/13) (1) Petrohrad (Rusko)65.2001 (4/10) (5) (13) Hannover, Kolín nad Rýnom, Norimberg (Nemecko)66.2002 (1/7) (1/8) (14) Göteborg, Jönköping, Karlstad (Švédsko)67.2003 (22) (17) (1/17) Helsinki, Tampere, Turku (Fínsko)68.2004 (23) (18) (5) Praha, Ostrava (Česko)69.2005 (5/11) (11) (1/6) Viedeň, Innsbruck (Rakúsko)70.2006 (8) (1/13) (2) Riga (Lotyšsko)71.2007 (24) (6) (2/7) Moskva, Mytišči (Rusko)72.2008 (2/24) (12) (3) Quebec, Halifax (Kanada)73.2009 (3/25) (13) (15) Bern, Kloten (Švajčiarsko)74.2010 (6/12) (2/9) (16) Kolín nad Rýnom, Mannheim, Gelsenkirchen (Nemecko)75.2011 (2) (19) (4/20) Bratislava, Košice (Slovensko)76.2012 (4/26) (2/14) (5/21) Helsinki (Fínsko) a  Štokholm (Švédsko)77.2013 (9) (2) (6) Štokholm (Švédsko) a  Helsinki (Fínsko) 78.2014 (5/27) (7) (17) Minsk, (Bielorusko)79.2015 (25) (3/10) (7) Praha, Ostrava (Česko)80.2016 (26) (8) (3/8) Moskva, Petrohrad (Rusko)81.2017 (10) (14) (4/9) Kolín nad Rýnom (Nemecko) a  Paríž (Francúzsko)82.2018 (11) (3) (8) Kodaň, Herning (Dánsko)83.2019 (3) (15) (5/10) Bratislava, Košice (Slovensko)V roku 2020 sa Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji nekonali (COVID-19)84.2021 (27) (9) (9) Riga (Lotyšsko)85.2022 (4) (16) (6/22) Helsinki, Tampere (Fínsko)86.2023 (28) (3) (1) Tampere (Fínsko) a  Riga (Lotyšsko)87.2024 (7/13) (4) (18) Praha, Ostrava (Česko)88.2025 (3) (5) (19) Štokholm (Švédsko) a  Herning (Dánsko)89.2026 Zürich, Fribourg (Švajčiarsko)90.2027 Düsseldorf, Mannheim (Nemecko)91.2028 Paríž, Lyon (Francúzsko)92.2029 Bratislava, Košice (Slovensko)

 Historická tabuľka – medaily 
{| class="wikitable sortable"
|-
! Poradie
! Krajina
! style="background-color: #F7F6A8;" | Súbor:Gold medal icon.svg Zlato
! style="background-color: #DCE5E5;" | Súbor:Silver medal icon.svg Striebro
! style="background-color: #FFDAB9;" | Súbor:Bronze medal icon.svg Bronz
! Spolu
|-
|1.
|    
|28      
|16
|9             
|53     
|-
|2.
|Spolu
|
|
|
|
|-
|3.
|Spolu
|
|
|
|
|-
|4.
|
|11
|19
|19
|49
|-
|5.
|
|4
|9
|3
|16
|-
|6.
|
|3
|9
|9
|21
|-
|7.
|
|1
|2
|2
|5
|-
|8.
|Spolu|6
7
|12
14
|16
17
|34
38
|-
|9.
|
|0
|5
|8
|13
|-
|10.
| / 22px Nemecká ríšaZápadné NemeckoSpolu|
|
|
|
|-
|11.
|
|0
|0
|2
|2
|-
|12. 
|Lotyšsko
|0
|0
|1
|1
|}

Po rozpade Sovietskeho zväzu IIHF určila, že Ruská Federácia je priamym nástupcom zaniknutého štátu. Rusko malo plné právo pokračovať v najvyššej súťaži (dnes Top Divízia) keďže tamojší hokejový zväz sa iba premenoval. Od ostatných post-sovietskych štátov sa očakávalo založenie nových organizácií, ktoré postupne naviazali kontakt s IIHF.

Po zániku Česko-Slovenska došlo k rovnakému scenáru s Českom. Slovensko vtedy založilo SZĽH a začalo v najnižšej hokejovej súťaži. Mnohí sa nazdávajú, že narozdiel od Kazachstanu, Bieloruska a ostatných post-sovietskych krajín máme nárok na česko-slovenské hokejové dedičstvo. Argumentujú to najmä tým, že sme dokázali medailovo naviazať na toto kultúrne dedičstvo naproti spomínaným štátom.

 Historická tabuľka – usporiadanie 
Majstrovstvá sveta organizovalo 20 krajín. Z toho len 6 z nich dokázali v domácom prostredí vyhrať zlato: Československo (1947, 1972, 1985), USA (1960), ZSSR (1973, 1979, 1986), Švédsko (2013), Fínsko (2022) a Česko (2024).
KrajinaLOHZOHMSSpolu 1949, 1954, 1963, 1969, 1970, 1981, 1989, 1995, 2002, 2012, 2013, 2025121928, 19481935, 1939, 1953, 1961, 1971, 1990, 1998, 2009, 2020, 202612/1933, 1938, 1947, 1959, 1972, 1978, 1985, 1992, 2004, 2015, 2024111965, 1974, 1982, 1991, 1997, 2003, 2012, 2013, 2022, 20231019361930, 1955, 1975, 1983, 1993, 2001, 2010, 2017, 202710/ 20141957, 1973, 1979, 1986, 2000, 2007, 2016819641930, 1967, 1977, 1987, 1996, 200571924, 19681930, 1951, 2017, 202862006, 2021, 2023319521958, 1999319561934, 199431932, 1960196232011, 2019, 202932018, 202522014, 202122010200821931, 197621937, 195021920119661

Vysvetlivky:

LOH – súčasťou Letných olympijských hier

ZOH – súčasťou Zimných olympijských hier

 Najnavštevovanejšie šampionáty 
PoradieRokKrajinaCelková návštevnosťPočet zápasovPriemer na zápasPercentuálny pomer návštevnosti 1.2024 Česko797 7276412 46495,17 %2.2015 Česko741 6906411 58988,48 %3.2017 Nemecko a  Francúzsko686 3916410 72564,03 %4.2014 Bielorusko640 0446410 00181,31 %5.2004 Česko552 097569 85973,16 %6.2010 Nemecko548 768569 79961,06 %7.1997 Fínsko526 1725210 11993,88 %8.2018 Dánsko520 481648 13366,37 %9.2025Švédsko a Dánsko 489 459647 64849,34 %10.2008 Kanada477 040548 83468,56 %11.2019 Slovensko470 853647 35780,06 %12.2012Fínsko a Švédsko 451 054 647 04851,53 %13.2023Fínsko a Lotyšsko 442 160646 909 58,17 %14. 2013Švédsko a Fínsko 427 818 646 68548,87 %15. 2016Rusko 417 414 646 522 67,24 %16.2011Slovensko 406 804567 26578,95 %17.2009Švajčiarsko379 044566 76969,21 %18.2022Fínsko347 628645 43150,17 %19.2007Rusko 330 708 565 90620.2006Lotyšsko 324 794 565 80021.2005Rakúsko323 974565 785Najnavštevovanejšie šampionáty - percentuálny pomer návštevnosti 
+Poradie Rok KrajinaCelková návštevnosťPočet zápasov100% kapacita návštevnosti štadiónov 
na celom turnajiŠtadiónyPercentuálny pomer 
návštevnosti Zaujimavosti1.2024Česko797 72764838 240 Praha - 02 aréna -17 383 
Ostrava - Ostravar Aréna - 8 81295,17 %Najvačšia návštevnosť, priemer na zápas aj percentuálny pomer návštevnosti na celom šampionáte v histórii MS a tiež najvačšia návštevnosť v Strednej Európe 2.1997Fínsko526 17252560 473Helsinki - Hartwall Aréna - 13 349
Turku - Elysée Aréna - 11 820 Tampere - Tampereen jahaalli - 7 800 93,88 %Na počet 52 zápasov najvačšia návštevnosť, priemer na zápas aj percentuálny pomer návštevnosti na celom šampionáte v 90.rokoch v histórii MS 3.2015Česko 741 690 64838 240Praha - 02 aréna -17 383 
Ostrava - Ostravar Aréna - 8 81288,48 %4.2014Bielorusko 640 04464787 200Minsk - Minsk Aréna -15 000
Čizovka Aréna - 
9 60081,31 %Najvačšia návštevnosť v severných krajinách v histórii MS 5.2019Slovensko470 85364588 096Bratislava - Zimný štadión Ondreja Nepelu - 10 000
Košice - Steel Aréna - 8 378 80,06 %6.2011Slovensko406 80456515 256Bratislava - Orange Aréna - 10 055
Košice - Steel Aréna - 8 34778,95 %6.2004Česko 552 097 56754 628 Praha - Sazka Aréna - 17 383
Ostrava - ČEZ Aréna - 9 65873,16 %Na počet 56 zápasov najvačšia návštevnosť, priemer na zápas aj percentuálny pomer návštevnosti na celom šampionáte v histórii MS 6.2009Švajčiarsko379 04456547 708Bern - Post Finance Aréna - 
12 000 
Zurich - Zurich - Kloten Stadium -   7 561 69,21 %7.2008Kanada477 04054695 817Qubec - Colisée Pepsi - 15 176
Halifax - Halifax Metro Centre - 
10 59568,56 %8.2016Rusko417 41464620 800Moskva - VTB Ledovyj dvorec - 12 100
Petrohrad - Športivnyj komplex Jubilejnyj - 7 30067,24 %8.2018Dánsko520 48164784 160Kodaň - Royal Aréna -12 550
Herning - Jyske Bank Boxen -        11 955 66,37 %Najvačšia návštevnosť v Škandinávskych  krajinách na celom šampionáte v histórii MS 9.2017Nemecko a Francúzsko 686 391641 072 000Kolín nad Rýnom - Lanxess Aréna -18 500 
Pariz - Accor Hotels Aréna - 15 00064,03 %Pri organizovaní 2 krajín MS najvačšia návštevnosť, priemer na zápas, percentuálny pomer návštevnosti na celom šampionáte v histórii MS a tiež najvačšia návštevnosť v Západnej Európe 10.2010Nemecko 548 768 56898 800Kolín nad Rýnom - Lanxess Aréna -18 500
Mannheim - SAP Aréna - 13 600 61,06 %Najvačšia návštevnosť v Západnej Európe na celom šampionáte v histórii MS 11.2023Fínsko a Lotyšsko442 16064760 160Tampere - Nokia Aréna - 13 455
Riga - Aréna Riga - 10 30058,17 %12.2012Fínsko a Švédsko451 05464875 392Helsinki - Hartwall Aréna - 13 506 
Štokholm - Ericsson Globe - 13 85051,53 %13.2022Fínsko347 62864692 960Tampere - Nokia Aréna - 13 455 
Helsinki - Helsinki Ice Hall - 8 200 50,17 % 13.2025Švédsko a Dánsko489 45964992 000Štokholm - Avici Aréna - 16 000
Herning - Jyske Bank Boxen - 15 00049,34 %14.2013Švédsko a Fínsko427 81864875 392Štokholm - Ericsson Globe - 13 850 
Helsinki - Hartwall Aréna - 13 50648,87 %

Počet usporiadaní šampionátu v krajine 
+Poradie Rok KrajinaOrganizátorPočet1.1997, 2003, 2012, 2013, 2022, 2023FínskoFínsko, Fínsko, Fínsko a Švédsko, Švédsko a Fínsko, Fínsko, Fínsko a Lotyšsko62.2002, 2012, 2013, 2025Švédsko Švédsko, Fínsko a Švédsko, Švédsko a Fínsko, Švédsko a Lotyšsko43.2004, 2015, 2024Česko34.2000, 2007, 2016Rusko35.2001, 2010, 2017NemeckoNemecko, Nemecko, Nemecko a Francúzsko36.2006, 2021, 2023LotyšskoLotyšsko, Lotyšsko, Fínsko a Lotyšsko 37.2011, 2019Slovensko28.2018, 2025DánskoDánsko, Švédsko a Dánsko29.2005Rakúsko110.2008Kanada111.2009Švajčiarsko 112.2014Bielorusko113.2017 FrancúzskoNemecko a Francúzsko 1 

Najvačšie hokejové štadióny v Európe na ktorých sa uskutočnili MS
+Poradie KrajinaMestoNázov štadiónaCelková kapacita 
štadiónaPočet MS1.NemeckoKolín nad RýnomLanxess Aréna 18 50022.Česko PrahaO2 aréna17 38333.ŠvédskoŠtokholm Avici Aréna 16 00014.BieloruskoMinsk Minsk Aréna 15 0001FrancúzskoParíž Accor Hotels Aréna15 0001DánskoHerningJyske Bank Boxen15 00017.Švédsko Štokholm Ericsson Globe 13 85028.NemeckoMannheimSAP Aréna 13 60019.FínskoHelsinkiHartwall Aréna 13 506310.FínskoTampereNokia Aréna 13 455 2
 Najnavštevovanejšie zimné olympijské hry - hokejový turnaj+Poradie Rok Krajina Celková návštevnosťPočet zápasovPriemer na zápas 1.2010Kanada497 9813016 5992.1994Nórsko331 673467 2103.1998Japonsko282 535358 072 4.2002USA268 190357 6635.2014Rusko246 058 30 8 202 6.1992Francúzsko239 254 465 2017.2006Taliansko236 013 386 2118.2018Kórejská republika138 307 304 6109.2022Čína 27 437 30 915pandémia - covid 19Najnavštevovanejšie zimné olympijské hry - hokejový turnaj - podľa kontinentov''

Z každého kontinentu sú brané do úvahy 2 najviac najnavštevovanejšie zimné olympijské hry - hokejový turnaj 
+PoradieKontinentCelková návštevnosť1.Amerika766 1712.Európa577 7313.Ázia420 842

 Štatistiky jednotlivých hráčov 
Hráči s najviac účasťami
 P  Krajina Počet MS Roky1 Mathias Seger  Švajčiarsko 16 1998 – 20142 Petteri Nummelin  Fínsko 15 1995 – 20103 Sven Tumba  Švédsko14 1952 – 1966 Jiří Holík  Československo 1964 – 19775 Lasse Oksanen  Fínsko13 1964 – 1977 Vladislav Tretiak  Sovietsky zväz 1970 – 1983 Udo Kiessling  Nemecko 1973 – 1991 (+ skupina B 1974 – 1975) Dieter Hegen  Nemecko 1982 – 1998

Hráči s najviac zápasmi
 P  Krajina Počet zápasov1Jiří Holík Československo1232Lasse Oksanen Fínsko117Vladislav Tretiak Sovietsky zväzDieter HegenVjačeslav Fetisov Sovietsky zväz6Oldřich Machač Československo1137Boris Michajlov Sovietsky zväz105Valerij Charlamov Sovietsky zväz9Petteri Nummelin Fínsko10410Udo Kiessling10311Vladimír Petrov Sovietsky zväz102Vladimír Martinec ČeskoslovenskoFrantišek Pospíšil Československo14Alexandr Malcev Sovietsky zväz101Sergej Makarov Sovietsky zväzValerij Vasiljev Sovietsky zväz

Hráči s najviac bodmi
 P  Krajina Početbodov1 Boris Michajlov  Sovietsky zväz164 2 Valerij Charlamov  Sovietsky zväz 156 3 Alexandr Maltsev  Sovietsky zväz 1534 Vladimír Petrov  Sovietsky zväz1525 Sergej Makarov  Sovietsky zväz1246 Veniamin Alexandrov  Sovietsky zväz 1167 Sven Tumba  Švédsko1138 Vladimír Martinec  Československo1119 Anatolij Firsov  Sovietsky zväz11010 Jiří Holík  Československo 103

 Zaujímavosti 
 Prvé majstrovstvá sveta v hokeji boli na Letných olympijských hrách v roku 1920 v Antverpách v Belgicku a doteraz len raz (vtedy) boli MS v hokeji súčasťou LOH.
 Sovietsky zväz organizoval Majstrovstvá sveta v hokeji až v roku 1957.
 Kanada vyhrala prvých 6 šampionátov v histórii MS.
 Kanada prvýkrát organizovala MS v hokeji až v roku 2008, keď už mala 24 zlatých medailí.
 Najviac medailí získala Kanada.
 Doteraz najviac dejísk mali Majstrovstvá sveta v hokeji 1959 v Česko-Slovensku, dejísk bolo až 8.
 Najviac hostili MS Švédsko a Švajčiarsko (berie sa aj MS 2020).
 Nový systém MS sa prvýkrát použil na MS 2012 v hokeji vo Fínsku a Švédsku.
 Vo finále sa presne po 10 rokoch stretlo Rusko so Slovenskom (2002 a 2012).
 MS v Juhoslávii sa konali v Ľubľane (teraz Slovinsko).

 Referencie 

 Pozri aj 
 Rebríček IIHF

 Iné projekty 

 Externé odkazy 

 Zoznam MS na stránke IIHF


Ľadový hokej
Kategória:Turnaje usporadúvané Medzinárodnou federáciou ľadového hokeja