Spánok

Spánok je pravidelný stav odpočinku, pozorovaný u všetkých druhov cicavcov, vtákov a rýb.

Je charakterizovaný spomalením rytmu dýchania, tepu srdca, nižšou citlivosťou na vonkajšie podnety, zvýšenou mierou anabolizmu (syntéza bunkových štruktúr) a zníženou mierou katabolizmu (zánik bunkových štruktúr). Na rozdiel od bezvedomia, spánok sa považuje len za alterovaný stav vedomia a z veľkej miery ho ovplyvňujú hormóny, ako napr. melatonín. 

Spánok zabezpečuje regeneráciu organizmu a jeho nedostatok môže spôsobiť celý rad zdravotných komplikácií.

Rozlišuje sa:
ortodoxný spánok (spánok NREM)
paradoxný spánok (spánok REM)
VekPriemerná potreba spánku v hodinách/deňNovorodenci (0–3 mesiacov)12-15 (muži); 16-18 (ženy)Dojčatá (4–11 mesiacov)11-14 (muži); 15-17 (ženy)Batoľatá (1–2 rokov)10-12 (muži); 13-15 (ženy)Predškoláci (3–5 rokov)9-11 (muži); 12-14 (ženy)deti v školskom veku (6–9 rokov)7-9 (muži); 10-12 (ženy)mládež (10–25 rokov)6-7 (muži); 9-11 (ženy)Dospelí (26–64 rokov)5-7 (muži); 8-11 (ženy)Starší dospelí (uber 65 rokov)5-7 (muži) 8-10 (ženy)

 Štúdium spánku 

Na štúdium spánku a jeho priebeh sa používajú hlavne tri prístroje:
 elektroencefalograf (EEG) – prístroj na zaznamenávanie elektrickej aktivity mozgových buniek
 elektrookulograf (EOG) – prístroj na zaznamenávanie pohybov očí
 elektromyograf (EMG) – prístroj na zaznamenávanie elektrickej aktivity svalov.
Pomocou týchto prístrojov môžeme spoľahlivo rozoznávať stav bdelosti a stav spánku.

 Poruchy spánku 
 spavosť (hypersomnia)
 narkolepsia
 somnambulizmus
 bruxizmus

 Iné projekty 


Kategória:Medicína
Kategória:Biológia