Hana Gregorová (spisovateľka)

Hana Gregorová, rod. Lilgová (* 30. január 1885, Martin  † 11. december 1958, Praha) bola slovenská spisovateľka, osvetová pracovníčka a obhajkyňa emancipačných snáh žien.

 Rodina 
 otec: Ján Lilge
 matka: Mária, rod. Jamnická
 manžel: Jozef Gregor-Tajovský
 brat: Ivan Lilge-Lysecký

Život 
Narodila sa v Martine v uvedomelej farbiarskej rodine a vzdelanie získala na základnej škole v rodisku a neskôr sa po sobáši vzdelávala sama. 
V roku 1903 – 1906 hrávala ochotnícke divadlo v Slovenskom spevokole v Martine. Účinkovala prevažne v hrách slovenských autorov. Počas krátkeho pôsobenia v rumunskom Nadlaku (1907 – 1910) stvárnila plastickú postavu matky v rovnomennej hre J. G. Tajovského, ktorý ju aj režíroval (1908). Preložila aktovku A. P. Čechova Pytačky, ktorú Tajovský nacvičil s nadlackým Ľudovým kruhom (1909). V roku 1907 sa v Nadlaku zaňho vydala a neskôr sa usadili v Bratislave. 

Pracovala v osvetových organizáciách, pôsobila v časopise Slovenský východ. Po presťahovaní do Bratislavy pokračovala v osvetovej práci, zaujímala sa o politický vývoj, a jej dom často navštevovali tak slovenskí, ako aj českí a zahraniční spisovatelia.

Po smrti svojho manžela sa presťahovala k dcére Dagmar do Prahy, počas 2. svetovej vojny pracovala v protifašistickom odboji. Krátko bola predsedníčkou Zväzu slovenských žien. 

Zomrela vo veku 73 rokov v Prahe, pochovaná je v Tajove.

Ženské hnutie na Slovensku založili v Martine a od samých začiatkov ho robili ... iba muži (najmä Vajanský, ale aj Ambro Pietor, Jozef Nedobrý). Všetko to vyvrcholilo v brisknom odmietnutí autentických ženských počinov Hany Gregorovej-Lilgovej ako našej prvej sufražetky, glajchšaltovaní jej kníh a článkov ako vecí nemravných atď. Gregorovú potom vyhnalo z Martina najmä povestné odpľutie si Vajanského pred ňou: "Fuj, baba femina!", aby sa takto grobiansky začala aj nebadaná bovarizácia tohto mesta. 

 Tvorba 
Jej literárna tvorba sa začala prekladom románu Dáždnik sv. Petra (Kálmán Mikszáth). Písala prózu, no okrem diel pre dospelých sa venovala i tvorbe pre deti.

 Myšlienky 

„Dnes už máme možnosť akademicky študovať, koľko úsilia to stálo. Vzdelaná žena je povinná pracovať kultúrne a verejne v záujme druhých. Žena dneška má pracovať na novej epoche ľudstva, v ktorej nebude nezaslúženej biedy. Má bojovať o lepšie sociálne pomery. Má kultúrou, sociálnou činorodosťou a umením napĺňať formu života.“ 

 Ocenenia 

 2023 in memoriam Rad Ľudovíta Štúra II. triedy za mimoriadne zásluhy o ľudské práva a slobody a ich ochranu. 

 Diela 
 Tvorba pre dospelých 

 1912 – Ženy, zbierka krátkych próz
 1920 – Môj svet, kniha noviel
 1924 – Pokorní ľudia, kniha noviel
 1929 – Slovenka pri krbe a knihe
 1930 – Zo srdca, kniha noviel
 1933 – Vlny duše, román
 1935 – Svet je tak krásny, cestopisné črty
 1938 – Čas nezastavíš, román
 1945 – Radosť bez tône a slzy vekov
 1946 – Ženy-matky za svetový mier, brožúra
 1949 – Cudzím dvorom, výber z noviel
 1958 – Trpké údely, výber z noviel
 Spomienky (rukopis, knižne vyšli až po úprave a zredigovaním jej dcérou v roku 1979)

 Tvorba pre deti 
 1922 – O Zorke, čo každému svietila
 1922 – Kytka
 1926 – Oddané srdiečka
 1931 – Rozprávočky z rádia
 1933 – Pavko v Prahe

 Referencie 

 Literatúra 
 Encyklopédia dramatických umení Slovenska

 Iné projekty 

 Externé odkazy 


 Záznam o narodení a krste v matrike záznam číslo 6 - evanjelická farnosť v Martine; pokrstená ako JAnna Božena Lilge

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí spisovatelia pre deti a mládež
Kategória:Ženy v slovenskej literatúre
Kategória:Osobnosti z Martina
Kategória:Slovenské feministky
Kategória:Držitelia Radu Ľudovíta Štúra II. triedy