Ďalekovýchodný federálny okruh

Ďalekovýchodný federálny okruh () je jeden z ôsmich federálnych okruhov Ruska. Rozprestiera sa na východe Ruska, zaberá plochu  (36,4 % Ruskej federácie) a žije v ňom 6,44 milióna obyvateľov (2010). Vďaka obrovskej rozlohe a povahe krajiny je priemerná hustota osídlenia len cca 1,02 obyvateľa na km2. Ďalekovýchodný federálny okruh bol zriadený výnosom prezidenta Ruskej federácie 13. mája 2000. Administratívnym centrom okruhu je mesto Vladivostok, najväčšími mestami sú Chabarovsk a Vladivostok. 

Ďalekovýchodný federálny okruh je zdrojom obrovského prírodného bohatstva. Nachádzajú sa tu ložiská zlata, diamantov, rúd, ropy a zemného plynu. Krajina je bohatá na lesy, veľké množstvo živočíchov a rastlín. V celom regióne je rozšírená tradícia chovu jeleních stád, chovu a lovu kožušinových zvierat a rybolov. Veľkým nedostatkom okruhu však je chýbajúca infraštruktúra a nedostatočná cestná sieť.

 Administratívne členenie okruhu 
Ďalekovýchodný federálny okruh tvoria nasledovné subjekty Ruskej federácie:
vľavo|náhľad|Administratívne členenie Ďalekovýchodného federálneho okruhu
Tri kraje, tri oblasti, jedna republika, jeden autonómny okruh a jedna autonómna oblasť.
01. Amurská oblasť – administratívne centrum Blagoveščensk
02. Židovská autonómna oblasť – administratívne centrum Birobidžan
03. Kamčatský kraj – administratívne centrum Petropavlovsk-Kamčatskij
04. Magadanská oblasť – administratívne centrum Magadan
05. Prímorský kraj – administratívne centrum Vladivostok
06. Republika Sacha – Jakutsko – administratívne centrum Jakutsk
07. Sachalinská oblasť – administratívne centrum Južno-Sachalinsk
08. Chabarovský kraj – administratívne centrum Chabarovsk
09. Čukotský autonómny okruh – administratívne centrum Anadyr

Hlavným mestom Ďalekovýchodného federálneho okruhu, ako aj Chabarovského kraja je mesto Vladivostok. 

 Najväčšie sídla okruhu 
Najväčšími sídlami Ďalekovýchodného federálneho okruhu z hľadiska počtu obyvateľov (údaje podľa odhadu Ruského štatistického úradu z r. 2010) sú:
 Chabarovsk () 581 tis.
 Vladivostok () 578 tis.
 Komsomoľsk na Amure () 270 tis.
 Jakutsk () 268 tis.
 Blagoveščensk () 206 tis.
 Petropavlovsk-Kamčatskij () 194 tis.
 Južno-Sachalinsk () 175 tis.
 Nachodka () 165 tis.
 Ussurijsk () 153 tis.
 Arťom () 102 tis.
 Magadan () 99 tis.
 Birobidžan () 75 tis.

 Najvyšší politickí predstavitelia okruhu 
 Splnomocnenec prezidenta Ruskej federácie 
(plný názov funkcie znie: „Splnomocnenec prezidenta Ruskej federácie pre Ďalekovýchodný federálny okruh“)
 Konstantin Borisovič Pulikovskij () – od 18. mája 2000 do 14. novembra 2005
 Kamiľ Šamiľjevič Ischakov () – od 14. novembra 2005 do 2. októbra 2007
 Oleg Dmitrijevič Antosenko () – od 5. októbra 2007 do 29. októbra 2007
 Oleg Alexandrovič Safonov () – od 29. októbra 2007 do 30. apríla 2009
 Viktor Ivanovič Išajev () – od 30. apríla 2009 dodnes (2013)

 Referencie 

 Odkazy 
  Oficiálna stránka Ďalekovýchodného federálneho okruhu (v ruštine)
  Informačný portál Ďalekovýchodného federálneho okruhu (v ruštine)

 Pozri aj 
 Ruské federálne subjekty