Dukliansky priesmyk

Dukliansky priesmyk (; ) je sedlo v severnej časti Laboreckej vrchoviny nad obcou Vyšný Komárnik, medzi vrchom Kýčera (579,0 m n. m.) a Biely kopec (). Sedlom prebieha slovensko-poľská štátna hranica a je najnižšie položeným a najschodnejším horským priechodom Karpatského oblúka. 

Priesmykom vedie dôležitá cestná spojnica medzi Slovenskom a Poľskom, cesta I/21 a v jej trase vedená E 371 spájajúca Svidník s poľským mestom Dukla, podľa ktorého bol pomenovaný. Taktiež je významnou križovatkou turistických chodníkov, keďže sa tu križuje hraničným hrebeňom prechádzajúca červeno-značkovaná Východokarpatská magistrála a ňou vedúca medzinárodná trasa E3 s Cestou hrdinov SNP (súčasť medzinárodnej trasy E8).Laborecká vrchovina. Turistická mapa. 1 : 50 000. Harmanec: VKÚ, a. s. Na poľskej strane sa pripájajú ďalšie dva turistické chodníky.

 Dejiny 
Dukliansky priesmyk je známy z obdobia 2. svetovej vojny Karpatsko-duklianskou vojenskou operáciou, pri ktorej v období od 8. septembra 1944 do 27. októbra 1944 zahynulo tu asi 21 000 sovietskych a 1800 československých bojovníkov. Ranených bolo 88 000 vojakov. Celkové straty nemeckých vojsk vrátane ranených a nezvestných sa pohybovali medzi 50 000 - 70 000.

„Pamätník a cintorín príslušníkov 1. československého armádneho zboru“ je národnou kultúrnou pamiatkou, na cintoríne sú hroby s menami 1 265 padlých bojovníkov. Pod sedlom stojí kamenný pylón (výška 28 m) s monumentálnym súsoším „Vďaka matky sovietskemu vojakovi za oslobodenie“ a obradnou sieňou. Pred pamätníkom bola vysadená „Aleja hrdinov Dukly“. Priamo na štátnej hranici vztýčili na mieste bývalej „Pozorovateľne generála Ludvíka Svobodu“ 49 metrov vysokú vežu.

Od Duklianskeho priesmyku až po obec Krajná Poľana sa rozprestiera areál „Vojenského prírodného múzea na Dukle“ a „Pamätník pyrotechnikov“ (4 metre vysoký žulový kváder s rukami, symbolizuje ženistu zneškodňujúceho míny nastražené nacistami).

Pod priesmykom je veľké parkovisko, bufet a hotel.

 Prístup 
 cestou I/21 zo Svidníka cez obec Vyšný Komárnik
 po  červeno značenej medzinárodnej trase E3 a Východokarpatskej magistrále po hrebeni:
 od západu z rázcestia Stavok cez Porubské sedlo
 od juhovýchodu zo sedla Javoriny cez Kýčeru
 po  červeno značenej medzinárodnej trase E8 a ňou vedúcej Ceste hrdinov SNP z obce Vyšný Komárnik

 Referencie 

 Pozri aj 
Karpatsko-duklianska operácia

 Iné projekty

Kategória:Sedlá v Laboreckej vrchovine