Božena Slančíková-Timrava

Božena Slančíková-Timrava (vl. menom Božena Slančíková, pseudonymy Timrava, Teta z Polichna a i.) (* 2. október 1867, Polichno – † 27. november 1951, Lučenec) bola slovenská prozaička a dramatička.

 Rodina 
 Otec: Pavel Slančík
 Matka: Mária rod. Honétzyová

 Životopis 
Narodila sa v rodine evanjelického farára Pavla Slančíka, ktorý bol spoluzakladateľom Matice slovenskej. Mala desať súrodencov (jej brat Bohuslav, evanjelický farár, bol jej dvojčaťom), z ktorých 6 sa dožilo dospelého veku, a viacerí z nich boli neskôr literárne činní. Vzdelanie získala najprv v rodisku, potom ju učil otec, v Banskej Bystrici ukončila 4. triedu meštianskej školy. Nevydala sa, a preto mala celý život existenčné problémy. Hoci sa neustále snažila oslobodiť od rodiny, jej pokusy nájsť si prácu neboli veľmi úspešné. Chvíľu bola spoločníčkou vdovy v Dolnom Kubíne (1900), neskôr sa stala v Martine opatrovateľkou zbierok Slovenského národného múzea (1903), no vydržala tam tiež len krátko. V roku 1909 sa presťahovala do Ábelovej k bratovi na faru. Pokúsila sa ešte stať poštárkou, no nevyšlo jej to rovnako ako snaha E. Maróthy-Šoltésovej uviesť ju ako profesionálnu spisovateľku. Napokon sa stala opatrovateľkou v materskej škole, až sa v roku 1945 odsťahovala k príbuzným do Lučenca. Podľa záznamu v matrike zomrela dňa 27. novembera 1951 v Lučenci u Aladára Petrivaldského (učiteľ, správca ev. a. v. ľudovej škole v Ábelovej. Bol obecným kronikárom a zanechal aj poznámky z etnografie Ábelovej).

 Tvorba 
Hoci žila v ústraní od centier spoločenského a kultúrneho diania, jej literárne a kultúrne obzory rozširovala tak rodina, ako aj stretnutia s K. Banšelom, národovkyňou E. Goldpergerovou a O. Petianovou (matkou Štefana Krčméryho). Začínala vydávaním rukopisného časopisu Ratolesť, ktorý vydávala so sestrou Irenou. Zachovalo sa len 1 číslo – kde prispela poviedkou Na vrchoch. Medzi jej prvé diela patria satirické verše, no neskôr sa venovala najmä novelám a poviedkam, sporadicky i divadelným hrám. Vo svojich dielach podávala dokonalý popis ľudí a ich mentality, vlastností i zmýšľania, kritizovala súdobé politické a národnostné problémy a nijako sa nerozpakovala kritizovať i v tej dobe hlavné myšlienkové prúdy či praktiky bežného dedinského života. Príbehy zasadzovala zväčša do dedinského alebo malomestského prostredia svojho rodného kraja a mnohé z nich sú založené na jej vlastných skúsenostiach a príbehoch z jej života. Do roku 1896 uverejňovala svoje diela len v periodikách, neskôr vydávala samostatné knižné diela. Hoci sa v jej dielach často vyskytoval ako hlavný motív láska, nikdy sa k nej nestavala sentimentálne, ale skôr poukazovala na vypočítavosť, čím sa odlišovala od predošlej slovenskej prózy.

Timrava, spoluzakladateľka slovenského feminizmu, sa vo svojej novele Skúsenosť (1902) tak svätokrádežne dotkla výnimočnosti martinského centra, a osobitne Vajanského, že jej pred prevratom Škultéty musel cenzurovať pôvodný rukopis a po prevrate jej v Martine už nechceli nájsť ani len miesto poštárky.

 Dielo 
náhľad|Hrob Timravy v Lučenci
 1886 / 1897 – Pesničky, satirické verše s naznačeným nápevom (len rukopis)
 1893 – Za koho ísť?, poviedka, prozaický debut. Predstavuje príbeh mestskej slečny, ktorá si hľadá a napokon nájde ženícha medzi vidieckou inteligenciou. S istou dávkou irónie sa zameriava najmä na psychické reakcie hrdinky a jej vnútorný svet.
 1894 – Katera, poviedka
 1896 – Ondro Karmaň, poviedka
 1897 – Sluhove trpkosti, poviedka
 1896 – Pomocník, poviedka
 1896 – Ťažké položenie, novela
 1897 – Tak je darmo, novela
 1898 – Pozde, novela
 1899 – Bál, novela
 1899 – Nemilí, novela
 1900 – Boj, novela
 1902 – Skúsenosť, novela vychádzajúca z jej vlastnej skúsenosti v období, keď robila spoločníčku (dielo vyšlo „recenzované“, keďže boli osoby v jej novele ľahko spoznateľné)
 1904 – Na jednom dvore, novela
 1904 – Veľký majster, novela
 1904 – Pódi sa žení, poviedka
 1905 – Bez hrdosti, novela
 1906 – Šťastie, novela
 1907 – Tá zem vábna…, novela
 1908 – Márnosť všetko, novela
 1909 – Ondro Hľonzo
 1910 – V predvečer
 1911 – Žiadna radosť
 1912 – Strašný koniec, poviedka
 1913 – Príde čas
 1914 – Ťapákovci, novela
 1917 – V čase vojny, poviedka o 1. svetovej vojne
 1918 – Hrdinovia, novela
 1921 – Chudobná rodina, divadelná hra
 1921 – Skon Paľa Ročku, poviedka
 1923 – Páva, divadelná hra
 1926 – Všetko za národ
 1934 – Odpoveď, divadelná hra (uverejnené len druhé dejstvo)
 1936 – Dve doby, novela
 1938 – Záplava, posledná novela
 Prekážky, divadelná hra

 Ocenenie 
 Roku 1947 titul Národný umelec

 Iné projekty 

 Externé odkazy 

 Záznam o narodení a krste v matrikezáznam číslo 12; pokrstená ako Božena Rosalia Slančík
 Moja teta Timrava – dokumentárny film
 Timrava.sk (archív, 2020)

Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Ženy v slovenskej literatúre
Kategória:Slovenskí prozaici
Kategória:Slovenskí dramatici
Kategória:Česko-slovenskí národní umelci
Kategória:Osobnosti z Polichna
Kategória:Dvojčatá
Kategória:Osobnosti na slovenských poštových známkach