Ergonómia

Ergonómia (z gréčtiny .: ergon´= práca + nomos = zákony) je veda zaoberajúca sa vzťahmi vznikajúcimi medzi človekom a prostredím, ktoré ho obklopuje. Či už ide o tvary, materiály, osvetlenie, rozmery a pod.
Cieľom je príslušným odborníkom (architektom, dizajnérom a pod.) pripraviť materiál, na základe ktorého je možné vytvoriť také pracovné podmienky, ktoré podporujú optimálny výkon človeka a jeho pohodu. 
V ergonómii sa používajú poznatky z antropológie, biomechaniky, fyziológie a tiež psychológie.

Základné zásady, vrátane technických požiadaviek pre zariadenia používané osobami s obmedzenou schopnosťou pohybu a orientácie môžme nájsť napríklad v odbornej literatúre, legislatíve, alebo normách. Napríklad:
 Evropská příručka pro přístupné prostředí vytvářené výstavbou.
 STN EN 81-70 Prístupnosť výťahov vrátane osôb s obmedzenou schopnosťou pohybu a orientácie
 Príloha vyhlášky 532/2002 - "VŠEOBECNÉ TECHNICKÉ POŽIADAVKY ZABEZPEČUJÚCE UŽÍVANIE NA STAVBY UŽÍVANÉ OSOBAMI S OBMEDZENOU SCHOPNOSŤOU POHYBU A ORIENTÁCIE"

Náznaky prvých poznatkov pozorujeme už v čase prvej egyptskej ríše a o prvú „príručku“ rozvrhnutia pracovného prostredia pre chirurga sa pokúsil Hippokratés.

Až s priemyselnou revolúciou dochádza k prepracovanejšiemu prístupu k optimalizácii pracovného prostredia. Za zakladateľa sa považuje Frederic Winslow Taylor a jeho „vedecký manažment“. Ide o publikáciu z r.1911 The principals of Scientific Management. Išlo o spôsob, ako vytvoriť optimálne podmienky pre vykonávanie danej úlohy. Napr. znížením hmotnosti pracovného nástroja je zamestnanec schopný vykonať v pracovnom čase daný úkon viackrát. 

Neskôr na jeho tézy nadviazali Frank a Lillian Gilberthovci. Prínos spočíval hlavne v optimalizácii pohybov jednotlivých pracovníkov. Teda zaoberal sa prostredím a vzťahmi človek a vzdialenosti medzi pracoviskami.

Tento výskum napadli Vladimir Michajlovič Bechterev a Vladimir Nikolajevič Mjasičev (na Prvej konferencii o vedeckej organizácii práce r. 1926 ), pričom tvrdili, že daný systém robí z ľudí stroje. Zastávali naopak názor, že je nutné zvyšovať organizáciu práce, znižovať stresový faktor, znižovať na najnižšiu možnú úroveň stereotypnosť v práci a pod.

Tak ako to opísal aj Charlie Chaplin vo filme Modern times (Moderná doba)

https://www.youtube.com/watch?v=DfGs2Y5WJ14

Ako prvý závadza Taylorove a Gilberthove zásady do svojej výroby Henry Ford. Práve vďaka tomu majú možnosť aj ľudia zo strednej a nižšej spoločenskej vrstvy kúpiť si „luxuxsný“ tovar - Ford model T.

Teda prvým „ergonomicky“ (podľa Gilbertha/Forda) vyrábaným výrobkom je Ford Model T.

 Referencie