Ryby (v najširšom zmysle)

RybyBREHM, A. E. Život zviera 2. 1971. S. 20 a nasl.FRANK, S. Veľký obrazový atlas rýb. 1976. S. 5, 17FERIANC, O. Zoologia pre VII. a VIII. triedu slov. gymnázií...1941. S. 129 a nasl.BURNIE et al. Zviera. Bratislava: Ikar. 2002. S. 460 v najširšom zmysle (iné názvy: rybovité stavovce, plutvovcečeľustnaté. In: Malá encyklopédia biológie. 1975. S. 86; ) bol v starších systémoch taxón zahŕňajúci všetky stavovce (Craniata/Vertebrata) okrem štvornožcov (Tetrapodomorpha/Tetrapoda). Dnes sa tento pojem používa už len ako pomocné resp. tradičné súhrnné označenie stavovcov okrem štvornožcov.Eschmeyer, W.N. & Fong, J.D. 2011. Pisces. In Z.-Q. Zhang (ed.), Animal biodiversity. Zootaxa 3148, 2011  Veda o rybách sa nazýva ichtyológia.

Historicky boli v taxóne ryby (Pisces) niekedy popri vyššie uvedených živočíchoch zahrnuté aj:
 kopijovce Classification of Fishes in:  (kopijovce sa v minulosti niekedy zaraďovali do stavovcovDANĚK, G., PIKULA, J. Zoologia pre vyššie triedy stredných škôl. 1936 S. 108-109),
alebo (u Linného 1756, ale nie u Linného 1758) veľrybotvaré cicavce a sirényLinnaeus 1758. S. 38 a nasl.SAINSBURY, M. Fishy business. 213 .
Nasledujúci text článku je o rybách nezahŕňajúcich kopijovce, ani veľrybotvaré cicavce, ani sirény.

 Charakteristika 
Pozri aj charakteristiku najmä pod bezčeľustnatce, drsnokožce a ryby (Osteichthyes).

Dnes táto skupina zahŕňa asi 20 000 (rok 2004) – 29 000 druhov, čo je asi 60 % všetkých druhov stavovcov. 

Ryby sú stavovce adaptované na život vo vode. Obývajú pestrú škálu vodných prostredí, a to sladkovodných, brakických, ako aj morských. Vyskytujú sa v celom vodnom stĺpci od hladiny až po dná hlbokomorských priekop. 

Bezčeľustnatce boli prvými stavovcami na Zemi. Neskôr sa objavili drsnokožce, kostnaté ryby, akantódy a plakodermy. 

Tieto skupiny sú všetko vodné studenokrvné stavovce, ktoré dýchajú (aj) žiabrami; existuje však výnimka  - ryba Lampris guttatus je teplokrvná. Väčšina z nich má na tele šupiny, manévrujú pomocou plutiev a sú ektotermné. Telo je ukončené chvostovou plutvou.

Najmenšie ryby dosahujú v dospelosti 8 – 10 mm (Paedocypris progenetica), takže sú vlastne najmenším žijúcim stavovcom. Naproti tomu najväčšie ryby majú veľkosť až 12 m (Rhincodon typus).

Telo rýb tvorí
 hlava
 trup
 chvost

Tvar rybieho tela je vo všeobecnosti hydrodynamický – prispôsobený na život a pohyb vo vodnom prostredí hustotou vyššou, než má vzduch. Niektoré ryby majú telo sploštené z bokov, najmä ak žijú vo vodách husto porastených rastlinami. Telo sploštené dorzoventrálne (z chrbtovej a brušnej strany) naznačuje život na dne.

 Systematika 
Z taxonomického sú parafyletickou skupinou, pretože nezahŕňajú štvornožce, ktoré k nim však v skutočnosti vývojovo patria. 

V súčasných systémoch sa ryby v najširšom zmysle ako (jeden) taxón už nevyskytujú a sú rozdelené na viacero menších taxónov, a to najčastejšie na bezčeľustnatce (často uvádzané rozdelené na ďalšie menšie taxóny), plakodermy (Placodermi), drsnokožce (Chondrichthyes), akantódy (Acanthodii) a kostnaté ryby v širšom zmysle (Osteichthyes).

Konkrétne systematiky pozri v článku stavovce a systematika stavovcov, resp. v článkoch bezčeľustnatce a čeľustnatce (vždy s vynechaním štvornožcov). 

 Zdroje 

 Iné projekty