Zoznam panovníkov Ruska

Toto je zoznam kniežat, cárov a imperátorov Ruska.

 Kniežatá Novgorodu – Rurikovci 
 Rurik (860/862 – 879)
 Oleg (879 – 912) – regent

 Vládcovia Kyjeva 
 Kij, Šček a Choriv
 Askold a Dir (864 – 882)

 Kniežatá Kyjevskej Rusi – Rurikovci 
 Oleg (882 – 912) – pokračovanie zhora
 Igor I. Rurikovič (913 – 945)
 Oľga (945 – 957)
 Sviatoslav I. Igorevič (945 – 972)
 Jaropolk I. Sviatoslavič (972 – 978/980)
 Vladimír I. Sviatoslavovič Veľký (978/980 – 1015)
 Sviatopolk I. Vladimírovič (1015 – 1016)
 Jaroslav I. Múdry (1016 – 1018)
 Sviatopolk I. Vladimírovič (1018 – 1019) – druhý raz
 Jaroslav I. Múdry (1019 – 1054) – druhý raz
 Izjaslav Jaroslavič (1054 – 1068)
 Česlav (1068 – 1069)
 Izjaslav Jaroslavič (1069 – 1073) – druhý raz
 Sviatoslav II. Jaroslavič (1073 – 1076)
 Vsevolod I. Jaroslavič (1076 – 1077)
 Izjaslav Jaroslavič (1077 – 1078) – tretí raz
 Vsevolod I. Jaroslavič (1078 – 1093) – druhý raz
 Sviatopolk II. Jaroslavič (1093 – 1113)
 Vladimír II. Vsevolodovič Monomach (1113 – 1125)
 Mstislav Vladimírovič Veľký (1125 – 1132)
 Jaropolk II. Vladimírovič (1132 – 1138)
 Viačeslav (Václav) Vladimírovič (22.2 1139 – 4.3. 1139)
 Vsevolod II. Oľgovič (1139 – 1146)
 Igor II. (1146)
 Izjaslav II. Mstislavič (1146 – 1149)
 Juraj Dlhoruký (Jurij Vladimirovič Dolgorukij) (1149 – 1151)
 Viačeslav (Václav) Vladimírovič (júl 1150; apríl 1151 – december 1154) – znova; podľa iných zdrojov vládol nominálne 1146 – 1155
 Izjaslav II. Mstislavič (1151 – 1154) – druhý raz
 Rostislav Mstislavič (1154 – 1155)
 Juraj Dlhoruký (Jurij Vladimirovič Dolgorukij) (1155 – 1157)-druhý raz
 Izjaslav III. Davidovič (1154 – 1155, 1157 – 1158; 1162)
 Rostislav Mstislavič (1159 – 1167)-druhý raz
 Mstislav II. Izjaslavič (1167 – 1169)
 Gleb Jurievič (1169, 1170 – 1171)
 Vladimír II. Mstislavič (1171)
 Michal I. Jurievič (1171)
 Roman I. Rostislavič (1171 – 1173, 1175 – 1177)
 Vsevolod III. Jurievič Veľké Hniezdo (1173)
 Rurik Rostislavič (1173, 1180 – 1182, 1194 – 1202, 1203 – 1205, 1206, 1207 – 1210)
 Jaroslav II. Izjaslavič (1174 – 1175, 1180)
 Sviatoslav III. Vselovodovič (1174, 1177 – 1180, 1182 – 1194)
 Ingvar I. Jaroslavič (1202, 1214)
 Roman II. Mstislavič Veľký (1203 – 1205)
 Rostislav II. Rurikovič (1204 – 1206)
 Vsevolod IV. Sviatoslavič (1206 – 1207, 1210 – 1212)
 Mstislav III. Romanovič Starý (1214 – 1223)
 Vladimir III. Rurikovič (1223 – 1235)
 Izjaslav IV. Vladimirovič (1235 – 1236)
 Jaroslav III. Vsevolodovič (1236 – 1238, 1246)
 Michal II. Vsevolodovič (1238 – 1239, 1241 – 1246)
 Rostislav III. Mstislavič (1239)
 Daniel I. (Daniil) Haličský (1239 – 1240)

Po roku 1132 došlo k rozpadu Kyjevskej Rusi na menšie samostatné kniežatstvá, medzi ktorými popredné postavenie zaujímalo kniežatstvo Vladimírsko-suzdaľské kniežatstvo (=Suzdaľské kniežatstvo, Vladimírska Rus; hlavné mesto bolo od roku 1093 v Rostove, potom cca od roku 1125 v Suzdale a potom od roku 1157 vo Vladimíri), kam okolo 1125 preniesol svoje sídlo kyjevskoruské knieža Juraj Dlhoruký (to je spojnica medzi Vladimír-Suzdaľom a Kyjevskou Rusou). 

Kyjevská Rus úplne zanikla až pri mongolskom vpáde roku 1240, ale Rurikovci ešte vládli v severoruských kniežatstvách do začiatku 17. storočia.

 Kniežatá Vladimírsko-suzdaľského kniežatstva (Vladimírskej Rusi) – Rurikovci 
 Juraj Dlhoruký (Jurij Vladimirovič Dolgorukij) (1125 – 1157) – preniesol centrum moci Ruska z Kyjeva do Suzdaľu a Suzdaľského kniežatstva
 Andrej I. Bogoľubskij (1157 – 1174) – preniesol hlavné mesto do Vladimíra
 Michal I. Jurievič (1174 – 1176)
 Vsevolod III. (1176 – 1212)
 Juraj II. Vsevolodovič (1212 – 1216)
 Konštantín I. Vsevolodovič (1216 – 1218)
 Juraj II. Vsevolodovič (1218 – 1238) –druhý raz
 Jaroslav II. Vsevolodovič (1238 – 1246)
 Sviatoslav III. Vsevolodovič (1246 – 1248) – nie je identický s kyjevskoruským Sviatoslavom III.
 Michal II. Jaroslavič Chrabrý (1248) – tiež prvé knieža moskovské (1246 – 1248)
 Andrej II. Jaroslavič (1249 – 1252)
 Alexander Nevský Jaroslavič (1252 – 1263)
 Jaroslav III. Jaroslavič (1263 – 1271) – tiež prvé knieža tverské (Tverské kniežatstvo)
 Vasilij I. Jaroslavič (1272 – 1276)
 Dmitrij Alexandrovič Pereslavský (1277 – 1293)
 Andrej III. Alexandrovič (1293 – 1304)
 Michal III. Jaroslavič Tverský (1304 – 1318) – ako prvý vládca sa označil ako "veľkoknieža celej Rusi"
 Juraj III. (Jurij Daniilovič) (1317 – 1325)
 Dmitrij II. Michajlovič Tverský, Hrozné oči (1322 – 1326)
 Alexander II. Michajlovič Tverský (1326 – 1327)
 Ivan I. Danipovič Kalita (1328 – 1340)
 ďalej vládli kniežatá Moskovského kniežatstva

 Kniežatá Moskovského kniežatstva – Rurikovci 
Od 14. storočia mali titul "knieža moskovské a celej Rusi"

 Michal Jaroslavič Chrabrý (1246 – 1248)
 ?
 Daniel (Daniil) Alexandrovič (1263 – 1303) – do roku 1276 zaňho vládli poručníci Jaroslava III. Jaroslaviča
 Juraj (Jurij Daniilovič) (1303 – 1325)
 Ivan I. Danipovič Kalita (1325 – 1340)
 Semion Ivanovič Hrdý (1340 – 1353)
 Ivan II. Ivanovič Krásny (1353 – 1359)
 Dmitrij Ivanovič Donský (1359 – 1389)
 Vasilij I. Dmitrijevič (1389 – 1425)
 Vasilij II. Vasilievič Temný (1425 – 1462)
 Ivan III. Vasilievič Veľký (1462 – 1505)
 Vasilij III. Ivanovič (1505 – 1533)
 Ivan IV. Vasilievič Hrozný (1533 – 1584) – od roku 1547 cár; do roku 1538 zaňho vládla regentka Jelena Glinská (1533 – 1538) z inej dynastie

 Cári a imperátori Ruska 
Titul cár sa používal od roku 1547, titul imperátor ("Z milosti božej, MENO, všeruský Imperátor/Imperátorka a Samovládca/Samovládkyňa") od roku 1721. Neformálne a úplne nesprávne sa aj namiesto "imperátor" používa výraz "cár", ktorý v tom čase ale mal iný význam. 

 Rurikovci (pokrač.) 
 Ivan IV. Vasilievič Hrozný (1533 – 1584) – pokračovanie zhora; do roku 1547 "knieža moskovské a celej Rusi", od roku 1547 titul "cár"
 Simeon Bekbulatovič (1574 – 1576) – vymenovaný Ivanom IV. za veľkonieža celého Ruska
 Fiodor I. Ivanovič (1584 – 1598) – posledný Rurikovec na tróne

 Godunovci 
 Boris Fiodorovič Godunov (1598 – 1605)
 Fiodor II. Borisovič (1605)

 Rôzne dynastie 
 Lžidimitrij I. (Dmitrij II.) (1605 – 1606) – Otrepjevovci (možno Rurikovci)
 Vasilij IV. Ivanovič Šujskij (1606 – 1610)  – Šujskijovci
 1610 – 1612: medzivládie

 Romanovci 
 Michal III. Fiodorovič Romanov (1613 – 1645)
 Alexej I. Michajlovič (1645 – 1676)
 Fiodor III. Alexejevič (1676 – 1682)
 Peter I. Alexejevič Veľký (máj 1682 – 1725) – od roku 1721 titul "imperátor"; ako spoluvládca bol "druhý cár"; spoluvládci:
 Ivan V. Alexejevič (jún 1682 – 1696) – ako "prvý cár"
 Natalia Kirillovna Naryškinová – regentka máj-jún 1682
 Sofia Alexejevna Romanovová – regentka 1682 – 1686, titul "samovládkyňa" 1686 – 1689
 Katarína I. Alexejevna (1725 – 1727) – iná dynastia (Skavronskij)
 Peter II. Alexejevič (1727 – 1730)
 dočasná vládna rada (30. 1. 1730 – 13. 2. 1730)
 Anna I. Ivanovna (1730 – 1740)
 Ivan VI. Antonovič (1740 – 1741) – iná dynastia (Braunschweig-Lüneburg):
 Ernest Johann Biron – regent 1740
 Anna Leopoldovna – regentka 1740 – 1741
 Alžbeta I. (1741 – 1762)

Alžbetou I. Petrovnou vymrela dynastia Romanovcov po praslici (Petrom II. už v roku 1730 po meči).

 Dynastia Romanov-Holstein-Gottorp (ľudovo Romanovci) 
 Peter III. Fiodorovič (1762)
 Katarína II. Alexejevna Veľká (1762 – 1795) – iná dynastia (Anhalt-Zerbst)
 Pavol I. (1796 – 1801)
 Alexander I. Pavlovič (1801 – 1825)
 Konštantín I. (december 1825) – vyhlásený za imperátora, ale potom funkciu neakceptoval
 Mikuláš I. Pavlovič (1825 – 1855)
 Alexander II. Nikolajevič (1855 – 1881)
 Alexander III. Alexandrovič (1881 – 1894)
 Mikuláš II. Alexandrovič (1894 – 1917)

 Externé odkazy 


Zoznam vladcov Ruska
Kategória:Cári Ruska
Kategória:Imperátori Ruska
Rusko
Kategória:Ruské zoznamy