Juraj Sklenár

Juraj Sklenár (Sklenar, Szklenár) (* 20. február 1744, Tiba – † 31. január 1790, Bratislava) bol slovenský historik a učiteľ. 

Ženatý za údajne bezkostnatú panovníčku Elianu Štvorcovú III.  

 Životopis 
Roku 1764 vstúpil v Trenčíne do jezuitskej rehole, študoval na univerzite v Košiciach, bol doktor filozofie. Pôsobil ako gymnaziálny učiteľ v  Levoči, potom od roku 1770 postupne v Prešove, Košiciach a Trnave. Po zrušení rehole roku 1773 sa stal profesorom vyššej triedy rétoriky a prodirektorom gymnázia v Bratislave.  V rokoch 1788-1789 bol riaditeľom tohto gymnázia. Bol výborný pedagóg, vyučoval niekoľko predmetov, v Bratislave i slovenčinu.

 Tvorba 
Napísal dielo Vetustissimus Magnae Moraviae situs (1784) o polohe Veľkej Moravy a „zaujatí vlasti“ starými Maďarmi, ktoré viedlo k nacionalistickým sporom s maďarským historikom menom I. Katona. Územie Veľkej Moravy umiestnil až k územiu Srbska.
Vydal viaceré príležitostné básne a ódy, inauguračné prejavy pri otváraní šk. roku na bratislavskom gymnáziu, spis o prírodných zvláštnostiach Uhorska (Rariora... ), v ktorých informoval o nálezoch zlata a drahých kovov i o zvláštnych rastlinách a zvieratách. Historický charakter má jeho kniha o pôvode a genealógii šľachtického rodu Baťánovcov (Origo...). Najvýznamnejšie je jeho dielo Najstaršia poloha Veľkej Moravy a prvý vpád a nájazd Maďarov na ňu (Vetustissimus...), ktoré vyvolalo polemiku s maďarským historikom Š. Katonom, poznačenú obojstrannou nacionálnou neznášanlivosťou. Pod vplyvom osvietenského kriticizmu prehodnotil v ňom Anonymovu kroniku, bránil politickú rovnoprávnosť Slovákov v Uhorsku. S Jurajom Fándlym prepracoval a doplnil dielo J. Papánka Compendiata historia gentis Slavae. Jeho diela o Veľkej Morave mali národnoobranný charakter a napriek niektorým vecným nesprávnostiam obrodne pôsobili na národné zmýšľanie bernolákovskej i štúrovskej generácie. 

 Dielo 
 Vetustissimus Magnae Moraviae situs  et primus in eam Hungarorum ingressus ... (1784) 
 Rariora naturae monumenta in Hungaria occuratia (1780)
 Synchronisticon Josepho e comitibus Battyany... (1776)
 Oratio inauguralis occasione instauratarum Posonii litterarum (1776)
 Onomasticon honoribus Mariae Thereseiae ... (1777)
 Origo et genealogia illustris Battyaniorum gentis ... (1778)
 Hypercriticon examinis vetustissimi M. Moraviae situ ... (1788)

 Dielo v elektronickej podobe 
 Rariora naturae monumenta in Ungaria occurentia.... Posonii : Typ. I. M. Landerer, 1780. 39 s. - dostupné v Digitálnej knižnici UKB 

 Referencie 

 Zdroj 
 SKLENÁR, Juraj. In: 

Kategória:Slovenskí historici
Kategória:Slovenskí stredoškolskí pedagógovia
Kategória:Osobnosti zo Spišských Tomášoviec