Roňava

Roňava () je rieka na východe Slovenska, preteká územím okresov Košice-okolie a Trebišov. Je to pravostranný prítok Bodrogu, má celkovú dĺžku http://www.rieka.sk/abecedny-zoznam-riek-na-slovensku-a-dlzka-vodneho-toku/  zoznam riek, z toho na území Slovenska  ( úsek je slovensko-maďarská štátna hranica) a je tokom IV. rádu. 

 Prameň 
Pramení v Slanských vrchoch, v podcelku Bogota, na juhozápadnom svahu Bogoty () v nadmorskej výške približne .

 Opis toku 
Spočiatku tečie na juh, najprv priberá ľavostranný prítok z oblasti Malého Okrúhleho vrchu, potom pravostranný prítok z lokality Vyšné košariská a opúšťa územie Slanských vrchov, východne od obce Slančík vstupuje do Podslanskej pahorkatiny (). 

Sprava priberá prítok vznikajúci pri kóte , zľava z oblasti Krčmárky a stáča sa na juhojuhovýchod. Preteká okrajom Slanského Nového Mesta, sprava priberá potok Slančík a stáča sa viac juhovýchodným smerom. Ďalej intenzívne meandruje, zľava priberá Jozefovský potok a tečie severne od obce Slivník. Výrazne esovito sa stáča, pričom sprava priberá svoj najvýznamnejší prítok Trebeľu, následne z tej istej strany aj Kuzmický potok a stáča sa na juh. 

Preteká okrajom obce Kuzmice, z pravej strany priberá Parnovku a na krátkom úseku pokračuje na juhovýchod. Zľava priberá Koltajský kanál a Dringáčsky potok, opäť sa stáča severojužným smerom a preteká územím medzi obcami Lastovce a Kazimír. Pri obci Michaľany priberá z ľavej strany Lastovský kanál a z pravej strany významný prítok Izru. Potom priberá ľavostranný prítok vznikajúci juhozápadne od obce Veľaty a od hraničného kameňa XVIII 1 vytvára Roňava slovensko-maďarskú štátnu hranicu.

Rieka zároveň vytvára širokú Roňavskú bránu, ktorá oddeľuje Zemplínske vrchy na Slovensku od maďarskej časti. Pri Čerhove sa od napriameného koryta odpájajú dve meandrujúce ramená, najprv z pravej strany, (sem ústi prítok Hečka zľava), potom priberá tiež zľava Čerhovský potok a sprava sa oddeľuje druhé meandrujúce rameno (tvorí štátnu hranicu). Po spojení s vedľajším ramenom priberá ľavostranný Veľkotrniansky potok, potom maďarskú Bózsvu sprava a opäť ľavostranný Malotrniansky potok. Ďalej na cca  úseku preteká územím Maďarska, vzápätí opäť tvorí štátnu hranicu a oddeľuje Slovenské Nové Mesto na ľavom brehu od maďarského Nového Mesta pod Šiatrom (Sátoraljaújhely) na pravom brehu a opúšťa územie Slovenska. 

Južne od Slovenského Nového Mesta sa rieka rozvetvuje, pričom ľavé rameno tečie na východ a do Bodrogu ústi južne od obce Borša v nadmorskej výške  (najnižší bod Slovenska). Hlavné koryto Roňavy pokračuje na juhozápad, následne na juh a do Bodrogu sa vlieva na území Maďarska severovýchodne od mesta Blatný Potok (Sárospatak).

 Povodie Roňavy podľa prítokov (v smere toku) 
Roňava (P – pravostranný prítok, Ľ – ľavostranný prítok)
 Slančík P
 Bradlový potok P
 Jozefovský potok Ľ
 Trebeľa P
 Starý potok P
 Ostrý potok P
 Markov potok P
 Kuzmický potok P
 Parnovka P
 Koltajský kanál Ľ
 Dringáčsky potok Ľ
 Lastovský kanál Ľ
 Izra P
 Malá Izra Ľ
 Brezinský potok P
 Hečkovský potok P
 Byšta P
 Hečka Ľ
 Čerhovský potok Ľ
 Veľkotrniansky potok Ľ
 Bózsva P (v Maďarsku)
 Körös-viz-patak Ľ (v Maďarsku)
 Nyíri-patak Ľ (v Maďarsku)
 Kréta-patak P (v Maďarsku)
 Bisó Ľ (v Maďarsku)
 Nagy-patak P (v Maďarsku)
 Falu-patak Ľ (v Maďarsku)
 Malotrniansky potok Ľ
 Fehér-patak P (v Maďarsku)
 Magas-patak Ľ (v Maďarsku)

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Rieky na Slovensku
Kategória:Rieky v Maďarsku
Kategória:Povodie Bodrogu
Kategória:Vodné toky v Slanských vrchoch
Kategória:Vodné toky vo Východoslovenskej pahorkatine
Kategória:Vodné toky v Zemplínskych vrchoch
Kategória:Vodné toky v okrese Košice-okolie
Kategória:Vodné toky v okrese Trebišov