Grónčina

Grónčina (grónsky Kalaallisut) je jazyk patriaci do východoinuitskej skupiny jazykov (tzv. eskimáčtina). Hovorí ňou 54 000 obyvateľov Grónska, nie len Eskimáci, ale aj dánski emigranti. Od júna 2009 je grónčina jediným úradným jazykom Grónska. Dovtedy bola úradným jazykom spolu s dánčinou. Gróni sú 100% gramotní. Eskimáci v Kanade, USA a na Sibíri hovoria podobnými jazykmi, ale nemajú rovnaký pravopis.

 Pravopis 
Grónčina sa píše latinkou. Písaná grónčina je založená na gramatike Samuela Kleinschmidta (1814-1886) z roku 1851. Oficiálne pravopisné pravidlá boli zavedené v roku 1973. Dovtedy sa miesto q používalo Kra (ĸ).

Namiesto úvodzoviek sa v grónčine používajú symboly: ›...‹ a »...«.

Abeceda: A a E e F f G g H h I i J j K k L l M m N n O o P p Q q R r S s T t U u V v 
V slovách prevzatých z dánčiny sa vyskytuje aj: Bb, Cc, Dd, Ww, Xx, Yy, Zz, Øø, Öö a Åå.

 Nárečia 
Grónčina sa delí na 3 hlavné nárečia. V okolí mesta Upernavik sa vyskytuje zvláštna forma tohto nárečia.
 Západné nárečie (Kitaa, Kalaallisut) je najrozšírenejšie a je základom spisovnej grónčiny. Hovorí ním asi 54 000 ľudí. 
 Východné nárečie (Tunu, Tunumiit oraasiat) používa asi 3 000 ľudí.
 Severné nárečie (Avanersuaq, Avanersuarmiutut) sa používa v okolí mesta Qaanaaq (dánsky Thule). Hovorí ním menej ako 1 000 ľudí. Je najviac odlišné od ostatných nárečí, a preto sa niekedy označuje aj ako samostatný jazyk inuktun. Najviac sa mu podobá v Kanade používanému inuitskému jazyku inuktitut.

 Gramatika 
Grónčina o polysyntetický jazyk  – veľa slov sa spája do jedného dlhého slova, ktoré však v slovenčine môže znamenať celú vetu. Napr.: Niuerniarsuataartarpusi (Ni'u'ver'ni'jar'su'va'taar'tar'pu'si) – Kupuješ veľa tovaru.

Grónčina rozlišuje jednotné a množné číslo. Má 4 osoby a 10 pádov (absolutív, relatív, equatív, inštrumentál, lokatív, allatív, ablatív, prolatív, nominatív a akuzatív).

 Slovesá 
Slovníky uvádzajú slovesá v 3. osobe jednotného čísla. Prítomný čas a minulé časy majú rovnaké tvary. Grónčina časuje podobne ako slovenčina (3 osoby jedného a 3 osoby množného čísla).

Skloňovanie slovesa hovoriť (oqarpoq)

 ja hovorím oqarpunga  my hovoríme oqarpugut ty hovoríš oqarputit  vy hovoríte oqarpusi on/a hovorí oqarpoq  oni hovoria oqarput

 Ukážka grónčiny 
 slovensky  grónsky Dobrý deň  Inuugujoq, kutta! Ahoj  Aluu! Ako sa máš?  Qanoq-ipit? Áno  Aap Nie  Naagga Ako sa voláš?  Qanoq ateqarpit?  	 Odkiaľ si?  Suminngaaneerpit? Hovoríš anglicky?  Tuluttut oqalusinnaavit? Ďakujem.  Qujanaq 1  ataaseq 2  marluk 3  pingasut 4  sisamat 5  tallimat 6  arfinillit 7  arfineq marluk 8  arfineq pingasut 9  qulingiluat 10  qulit

 Externé odkazy 
 Oqaasileriffik - Sekretariát grónčiny
 Grónčina na Ethnologue
 Gramatika grónčiny v ruštine
 Arctic Languages: An Awakening, ed: Dirmid R. F. Collis.  ISBN 92-3-102661-5 PDF formát on-line na stránkach UNESCO. (aj iné inuitské jazyky)
 Sadock, J. M. (2003). A grammar of Kalaallisut: (West Greenlandic Inuttut). Languages of the world, 162. München: Lincom. ISBN 3-89586-234-7  (Gramatika grónčiny, západogrónskeho dialektu)

 Iné projekty 

Kategória:Eskimácko-aleutské jazyky
Kategória:Jazyky v Grónsku