Mars Express

Mars Express (skrátene MEX) je planetárna sonda určená na štúdium planéty Mars z obežnej dráhy okolo nej. Po Mars Global Surveyor a Mars Odyssey sa stala treťou sondou v súčasnosti činnou pri Marse a prvou planetárnou sondou ESA vôbec. Jej meno naznačuje, že bola pripravená vo veľmi krátkom čase – podarilo sa to vďaka využitiu dizajnu a experimentov predchádzajúcich misií ESA, najmä Rosetta a Mars 96 (pôvodne ruská misia, do ktorej ale ESA mohutne zainvestovala a vybavila ju prístrojmi). Úspešnosť projektu tejto sondy viedla k vytvoreniu sesterského projektu Venus Express, ktorý mala za úlohu prieskum planéty Venuša z obežnej dráhy.

 Prístroje a experimenty 
Prístroje venované prieskumu povrchu a podpovrchových štruktúr:
 HRSC (High Resolution Stereo Camera) – stereokamera kombinovaná s kamerou s vysokým rozlíšením
 OMEGA (Visible and Infrared Mineralogical Mapping Spectrometer) – spektrometer pracujúci vo viditeľnom a infračervenej oblasti
 MARSIS (Sub-surface Sounding Radar Altimeter) – dlhovlnný radar určený na prieskumu podpovrchových štruktúr do hĺbky cca 5 km

Prístroje venované prieskumu atmosféry a ionosféry Marsu:
 PFS (Planetary Fourier Spectrometer) – Fourierovský spektrometer
 SPICAM (Ultraviolet and Infrared Atmospheric Spectrometer) – spektrometer pracujúci v ultrafialovom a infračervenom obore
 ASPERA (Energetic Neutral Atoms Analyser) – analyzátor neutrálnych častíc

Súčasťou výskumného programu je tiež:
 MaRS (Mars Radio Science Experiment) – program na spresňovanie gravitačných dát a výskum ionosféry zo zachytených rádiových signálov

 Priebeh misie 
Sonda bola vypustená z kozmodrómu Bajkonur 2. júna 2003 počas veľkej kampane spojenej s najtesnejším priblížením Marsu k Zemi za posledných mnoho rokov (približne zároveň s MEX boli vypustené Mars Exploration Rovery). 25. decembra 2003 bola navedená na obežnú dráhu okolo planéty, kde po sérii testov, určených k otestovaniu funkčnosti prístrojov, začala s vlastným výskumom. Z bezpečnostných dôvodov (nebola istota, že proces prebehne bez poškodenia sondy) bolo uvoľnenie antény MARSIS odložené o dva roky až na jar 2005, keď prebehlo bez problémov. V januári 2006 sonda ukončila nominálnu misiu a vstúpila do fázy tzv. predĺženej misie.

 Beagle 2 
Beagle 2 bol samostatný pristávací modul nesený sondou Mars Express určený na exobiologické experimenty na povrchu Marsu. Kvôli technickej poruche (pravdepodobne chybný odhad výšky na základe atmosférických meraní) sa mäkké pristátie nepodarilo. Beagle 2 bol vyrobený Open University v Spojenom kráľovstve a pomenovaný na počesť lode Charlesa Darwina Beagle.

 Dosiahnuté výsledky 
 pokrytie veľkej časti povrchu Marsu stereoskopickými snímkami
 spektroskopické nájdenie metánu v atmosfére, najmä v oblasti Arabia Terra
 zistenie polárnej žiary v oblastiach silnej magnetizácie
 prvé snímkovanie podpovrchových štruktúr s nástrojom MARSIS

 Tekutá voda na Marse 
Všeobecne sú na Marse obvyklé hodnoty teploty a tlaku atmosféry príliš nízke na to, aby umožnili existenciu kvapalnej vody. Existovali však úvahy o podpovrchovej vode na Marse. Sonda Mars Express naznačila možnosť tekutého podpovrchového polárneho jazera, podobne, ako na Zemi v Antarktíde hlbinné tekuté jazero Vostok. Pomocou prístroja MARSIS bolo identifikované pravdepodobné podpovrchové rozhranie ľadu a tekutej vody.Mars Express objavil podpovrchovú tekutú vodu na južnom póle, 

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy  
 Mars Express na webe ESA 
 Mars Express na webe ESA science & technology 
 Mars Express operations na webe ESA 
 Mars Express v databáze kozmických sond portálu kosmo.cz 
 Mars Express v encyklopédii SPACE-40 



Kategória:Prieskum Marsu
Kategória:Umelé družice Marsu
Kategória:Planetárne sondy
Kategória:Sondy ESA
Kategória:Kozmonautika v 2003
Kategória:Prebiehajúce misie
Kategória:Úspešné sondy