Peter Révai

Barón Peter Révai (staršie „Révay de Szklabina et Blathnicza“; používané varianty mena sú Révay, Rewa, Réva; * 2. február 1568, Holíč – † 4. jún 1622, Trenčín) bol slovenský básnik, krajinský hodnostár, vojak a historik.

 Životopis 
Pochádzal z turčianskeho rodu Révai, jeho otec bol barón Michal Révai a matka Anna Bakičová. Narodil sa na Holíčskom hrade, vzdelanie získaval v Bardejove, Spišskej Novej Vsi, v Jihlave, pravdepodobne i vo Viedni a v rokoch 15891591 tiež v Štrasburgu, kde získal titul magistra filozofie. Od roku 1598 bol dedičným županom Turčianskej stolice, od roku 1601 kráľovským komisárom, v roku 1610 bol kráľovským dvormajstrom, od roku 1615 hlavným dverníkom a od roku 1619 stolníkom. Mal pomerne rozsiahly rozhľad vo filozofii a histórii, ovládal rečnícke umenie, viacero jazykov, vybudoval si bohatú knižnicu, a vďaka tomuto všetkému sa stal uznávanou politickou a kultúrnou osobnosťou. Bojoval vo vojne s Osmanskou ríšou (bitky pri Ostrihome, Vyšehrade, Fiľakove, Novohrade). Stal sa tiež jedným z vedúcich predstaviteľov evanjelickej šľachty, podporoval náboženskú literatúru. Zomrel v Trenčíne, no pochovaný bol do rodinnej hrobky v Martine.

 Tvorba 
300px|náhľad|vpravo|Úvodná stránka najznámejšieho diela Petra Révaia
Jeho básnické a historické dielo ovplyvnilo neskoršiu slovenskú historiografiu a národoobranné diela. Literárne sa začal prejavovať už počas štúdií v Štrasburgu, prvé dielo (okrem magisterskej dišputy) mu vyšlo v roku 1592 (stať Velezrada). Ako prvý uhorský historik objasňoval starobylosť Slovanov. Vo svojich dielach prezentoval Uhorsko ako mnohonárodnostný štát. S úradníkmi svojho panstva viedol korešpondenciu v kultivovanej slovenčine.

 Dielo 
 1591 – De laudibus Ciceronis, prednáška na chválu rečníctva
 1591 – De quattuor virtutibus cardinalibus, traktát
 1591 – Disputatio de mutuo materiae
 1592 – Velezrada (De parricidio), stať
 1613 – De sacra corona regni Hungariae ortu, virtuti, victoria, fortuna… brevis commentarius , rozprava o uhorskej korune
 1659 – De monarchia et sacra corona regni hungariae centuriae septem obšírnejšia práca o dejinách Uhorska

 Referencie 

 Literatúra 
 SOPKO, Július: Dielo Petra Revu a jeho význam pre slovenskú historiografiu. In: Historický časopis, roč. XXVIII., 1980, č. 3, s. 400  417.

 Pozri aj 
 Révaiovci

Kategória:Osobnosti z Holíča
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí básnici
Kategória:Slovenskí historici
Kategória:Kronikári
Peter
Kategória:Uhorskí šľachtici
Kategória:Slovenskí šľachtici
Kategória:Krajinskí hodnostári