Tibetsko-barmské jazyky

Tibetsko-barmské jazyky alebo tibetobarmské jazykyDOLNÍK, J. Všeobecná jazykoveda. Bratislava: Veda, 2009. S. 100 sú vetva sinotibetských jazykov. Hovorí sa nimi v Himalájach, Mjanmarsku a sčasti v Bangladéši a Thajsku.

Početne najvýznamnejšie sú tieto jazyky:
 tibetčina
 barmčina
 ioština (loloština) (v Číne)
 tchu-ťia (v Číne)
 karenčina (v Mjanmarsku a Thajsku))
 pajčina (v Číne)
 cha-ni (akha) (v Číne a Mjanmarsku)
 kačjinčina (v Mjanmarsku a Číne), v Číne označovaná ťingpchoština (ďjinpchoština, czinpoština)
 li-su (v Číne a Mjanmarsku)
 la-chu (v Číne a Mjanmarsku)
 na-si (v Číne)
 manípučina (v Indii)
 nágčina (v Indii)
 tamangčina (v Nepále)
 névárčina (v Nepále)
 magarčina (v Nepále)
 dzongkha (v Bhutáne, Indii a Nepále)
 bodoština (v Indii)
 čchiangčina (v Číne)

 Delenie 
Ich delenie je sporné, známe sú tieto delenia:

 Delenie 1 
 tibetské jazyky (najmä tibetčina, dzongkha)
 barmské jazyky (najmä barmčina, kačjinčina, čjin)
 bodosko-garoské jazyky (barské jazyky)
 bodoské jazyky
 garoské jazyky
 karenské jazyky (karenčina)

 Delenie 2 
 tibetské jazyky
 himalájske jazyky
 barmské jazyky
 kačjinské jazyky (najmä kačjinčina)
 ioské jazyky (najmä ioština)
 karenské jazyky

 Delenie 3 (Matisoff) 
 kamarupské jazyky
 kuki-čjinsko-nágske jazyky (kuki-čjin-naga)
 aborsko-mirisko-daflaské jazyky (abor-miri-dafla)
 bodosko-garoské jazyky (bodo-garo)
 himalájske jazyky
 mahasko-kirantské jazyky (maha-kiranti)
 tibetsko-kinaurské jazyky (tibeto-kinauri)
 čchiangčina (čchiang)
 ťingpchosko -nungsko-luské jazyky (ťingpcho-nung-lu)
 kačjinské jazyky
 nungské jazyky
 luské jazyky
 lolosko – barmsko - na-siské jazyky (lolo-barmčina-na-si)
 karenské jazyky
 pajské jazyky

Poznámka: Už uvedené zoskupenia druhej úrovne v tomto delení sú väčšinou len geografické.

 Delenie 4 
Pozri delenia uvedené v článku sinotibetské jazyky

 Delenie 5 (Ethnologue) 

I. pajčina

II. himalájske jazyky
 A. mahasko-kirantské jazyky (mahakiranti)
 i. kchangsko-magarsko-chepangsko*-sunvarské jazyky (kchang-magar-chepang*-sunvari)
 a. chepang*
 b. kchangské jazyky
 c. magarské jazyky
 d. sunvárske jazyky
 ii. kirantské jazyky (kiranti)
 a. tomyang*
 b. východné
 c. západné
 iii. névárske jazyky (névári)
 B. tibetsko-kanaurské (tibeto-kanauri)
 i. dzalakha*
 ii. lepčaské jazyky
 iii. západohimalájske jazyky
 iv. tibetské jazyky
 a. tshangla*
 b. dhimal*
 c. tamangčina
 d. tibetčina
 C. Baima* (neklasifikovaný)

III. ťingpchosko-konyaksko*-bodoské jazyky (ťingpcho-konyak-bodo)
 A. ťingpchosko-luské jazyky
 B. konyaksko*-bodosko-garoské jazyky

IV. karenské jazyky
 A. pa-o
 B. zayein*
 C. pho
 D. sgaw-*bghai
 i. bghai*
 ii. brek*
 iii. kayah*
 iv. sgaw
 E. zayeinské* karenské (neklasifikované)

V. kuki-čjinsko-nágske jazyky (kuki-čjin-naga)
 A. kuki-čjinské jazyky (kuki-čjin)
 i. stredné
 ii. severné
 iii. južné
 B. nágske jazyky
 i. angami-pochuri*
 ii. ao*
 iii. tangkhul*
 iv. neklasifikované nágske
 v. zeme*

VI. lolosko-barmské jazyky (lol-barmčina)
 A. burmish*
 i. severné
 ii. južné
 iii. neklasifikované burmish*
 B. loloské jazyky
 i. severné 
 a. li-su
 b. samei*
 c. iotčina
 i. južné
 ii. neklasifikované loloské
 C. na-si
 D. phula* (nekladifikované)

VII. manípurčina

VIII. mikirské jazyky (mikir)

IX. severoásámske jazyky
 A. deng
 B. tani*

X. nungské jazyky

XI. tangutsko-čchiangské jazyky (tangut-čchiang)
 A. čchiang
 B. rGyarong*

XII. tchu-ťia

XII. neklasifikované tibetsko-barmské jazyky

XIV. západobodské jazyky

XV. mru*

 Delenie 6 (Bradley, 1997) 

I. Bodské jazyky (= Západná vetva)
 A. bodské jazyky
 i. stredobodské jazyky (= tibetské jazyky)
 a. západotibetské jazyky
 b. stredotibetské jazyky
 i) západné
 ii) mNgaẖris*
 iii) gTsang*
 iv) dBus* (= centrálne stredotibetské)
 v) juhotibetské
 c. antuoské tibetské jazyky (= severovýchodné tibetské jazyky)
 d. kchangské tibetské jazyky (= serverovýchodné tibetské jazyky)
 ii. západobodské jazyky (= gurungské, tamangské)
 iii.východobodské jazyky (= Bumthangské jazyky)
 iv. tshangla* (= východobodické* jazyky)
 v. západohimalájske jazyky (= kanaurské jazyky, kanauri)
 B. himalájske jazyky
 i. stredné
 ii. kirantské jazyky (kiranti)

II. jazyky severovýchodnej Indie (= salské jazyky, sal)
 A. bodosko-garoské jazyky (bodo-garo)
 i. severonágske jazyky
 B. ťing-pcho
 C. luské jazyky (= sakské jazyky, sak)
 D. pyu*

III. kuki-čjinské jazyky (kuki-čjin)
 A. juhonágske jazyky
 B. kuki
 C. čjin
 D. mikirské jazyky (=arleng, mikir)

IV. stredné
 A. lepčaské jazyky (lepča)
 B. západoarunačálske jazyky
 C. adisko-misingsko*- nišiské (=adi-mising, niši, abor -miri-dafla, tani)
 D. digarish* 'mishmi'*
 E. keman* 'mishmi'*
 F. rawang* (= nungské jazyky)

V. severovýchodné

VI. juhovýchodné
 A. barmsko-loloské jazyky (= burmic*)
 i. mru
 ii. gong*
 iii. burmish*
 iv. loloské jazyky
 a. severné
 b. stredné
 c. južné
 B. karenské jazyky

 Delenie 7 (Benedict, 1972) 

O rozsahu pojmu tibetsko-barmské jazyky v tomto delení pozri sinotibetské jazyky.

I. tibetsko-kanaurské jazyky (=bodsko-himalájske)
 A. bodské jazyky (vo východnom a južnom Tibete) - zahŕňajú tibetčinu, gyarung*, takpa*, tsangla*, murmčina (murmi) a gurungčina (gurung);

 B. himalájske jazyky
 i. „hlavné“ himalájske (v západnom Tibete, západnej Indii) – zahŕňa kanaurčinu, chitkhuli*, thebor*, kanashi*, rangloi*, bunan*, manchati*, chamba lahuli* a zhang-zhung* (čang-čung??);
 ii. „menšie“ himalájske (v štáte Uttaránčal) - zahŕňa rangkas*, darmiya*, chaudangsi* a byangsi*.
 iii. dzorgai* (v štáte S’-čchuan) ?
 iv. lepčaské (lepča, v štáte Sikkim) ?
 v. magarské jazyky (v Nepáli) ?

II. bahing*-vayu* (= kirantské jazyky, kiranti) (v Nepáli)
 A. bahing*- zahŕňa jazyky sunvarčina (sunvari), dumi*, khaling* a račina (rai).
 B. khambu* - zahŕňa sang-pchang, nachereng*, rodong*, walingčina, rungchengbung*, lambichong* (lam-pi-čchung??), chingtang* (čch'ng-tchang ??), limbu a yakha*
 C. vayu*-chepang*
 D. névárske jazyky (névári) ?

III. aborsko-mirisko-daflaské jazyky (= abor-miri-dafla, miriské jazyky, severoásámske jazyky) (v Sikkime, severný Ásám)

IV. kačjinské jazyky (v severnom Mjanmarsku)

V. Barmsko-loloské (= burmish*) (v štátoch S’-čchuan, Jün-nan, Mjanmarsko, Thajsko, Laos, Vietnam)
 A. barmsko-*maruské (=barmčina-*maru) - zahŕňa jazyky phön*, lashi*, atsi* a achang*.
 B. juhololoské - zahŕňa jazyky phunoi*, cha-ni (akha), la-chu, čiernololočtina, bielololočtina a müng*
 C. severololoské - zahŕňa li-su, ahi*, nyi*, lolopho, chöko*, phupha*, ulu* a independent lolo*
 D. kanburi* lawa* v Thajsku
 E. mo-suo (= na-si) (v západnom Jün-nane)
 F. hsi*-fan* (v západnom S’-čchuan) - zahŕňa manyak*, horpa*, menia* a muli*
 G. tangutčina (tangut, v severozápadnej Číne)
 H. nungské jazyky ?

VI. bodosko-garoské jazyky (= barské jazyky) {v severnom Ásáme, severné Mjanmarsko)
 A. Bodoské jazyky (bodo)- zahŕňajú jazyk dimasa*
 B. Garoské jazyky (garo)
 i. Garo A
 ii. Garo B
 C. „naked* nága“ (= konyak*) ? - zahŕňajú banpara, tableng*, namsang*, tamlu*, moshang* a čchang.
 D. chairel* ?

VII. kuki-nágske (=kuki-nága, kukiské) (v severnej ásámsko-mjanmarskej oblasti)
 A. stredokukiské
 B. severokukiské
 C. starokukiské
 D. juhokukiské
 E. severonágske
 F. juhonágske

Komentáre k tejto klasifikácii:

Zdá sa, že dzorgai*, lepčaské jazyky a magarské jazyky sa najviac podobajú tibetsko-kanaurskej vetve. Lepča je možno oddelená prechodná vetva podobne ako kačjinčina. Magarčina sa podobá aj na bahing*-vayu*.

Névárske jazykyi sú podobné s bahingom* aj s khambu*. Aka* (= hrusso*) možno patrí do abor-miri-dafla. Digaro*, miju* (mi-ťü??) a dhimal* možno takisto patria do abor-miri-dafla, ale je to ešte nepravdepodobnejšie. Kačjinské jazyky sú zrejme prechodná vetva s črtami podobnými vštekým ostatným vetvám. Kadu-andro-sengmai* (=Luština) a taman* možno patria do kačjinských jazykov.

Nungčina možno patrí do barmsko-loloskej skupiny, ale podobá sa aj na kačjinčinu. Pyu* sa podobá na nungčinu.

Deori Chutiya* (severný Ásám) patrí do bodosko-garoských jazykov, ale je neisté do ktorrej podskupiny.

(*) Pre nedostupnosť v pôvodnom (anglickom) znení a pravopise

Zdroje