Chemická reakcia

Chemická reakcia je premena reaktantov na produkty. Je to proces, pri ktorom spolu reaguje jedna alebo viaceré látky (reaktanty) za vzniku jednej alebo viacerých iných látok (produktov). 

 Delenie 
Chemické reakcie možno deliť rôznymi spôsobmi podľa vlastností látok, počtu molekúl, či iných vlastností reakcie.

 Anorganické reakcie 
Anorganické reakcie možno klasifikovať dvoma hlavnými spôsobmi:

 podľa zmeny počtu východiskových látok:
 zlučovanie (syntéza) – z dvoch alebo viacerých látok vzniká jedna látka
 rozklad (analýza) – z jednej látky vznikajú dve alebo viac látok
 zámena (substitúcia) – reakciou jednoduchej látky so zlúčeninou vzniká iná jednoduchá látka a iná zlúčenina
 podvojná zámena (podvojná substitúcia) – z dvoch zlúčenín vznikajú dve iné zlúčeniny
 premena (transmutácia) – reakciou jednej látky vzniká iná látka
 podľa vlastností reagujúcich látok:
 acidobázické reakcie (takisto nazývané protolytické reakcie) – reakcie kyselín a zásad, pri ktorých dochádza k výmene protónu (respektíve presnejšie hydrónu)
 komplexotvorné reakcie – reakcie, pri ktorých vzniká, alebo sa štiepi koordinačná väzba (dochádza k vzniku, alebo zániku koordinačnej zlúčeniny)
 redoxné reakcie – nastáva pri nich výmena elektrónov medzi oxidovadlom a redukovadlom
 vylučovacie reakcie (takisto nazývané zrážacie reakcie) – reakcie, kde minimálne jeden reakčný produkt existuje v inej fáze, ako reakčné prostredie (zvyčajne tvorba zrazeniny alebo prchavej látky)

 Organické reakcie 
Organické reakcie takisto možno deliť rôznymi spôsobmi. Zvyčajne sa klasifikujú jedným z následovných spôsobov:

 podľa reakčnej cesty:
 adičné reakcie (A) – spájanie zlúčenín dokopy
 eliminačné reakcie (E) – rozklad zlúčeniny 
 substitúčné reakcie (S) – náhrada jednej funkčnej skupiny za inú
 molekulárne prešmyky – preusporiadanie atómov v molekule
 podľa spôsobu vzniku a zániku väzieb:
 homolytické (readikálové) reakcie – oba reaktanty majú rovnaký počet elektrónov (jeden nepárový elektrón), ide o reakcie radikálov
 heterolytické (polárne, iónové) reakcie – každý reaktant má iný počet elektrónov (jeden reaktant má celý elektrónový pár a druhý reaktant má voľný orbitál), a možno ich ďalej deliť na 
 elektrofilné reakcie (E) – látka reaguje s elektrofilom (zlúčeninou s voľným orbitálom)
 nukleofilné reakcie (N) – látka reaguje s nukleofilom (zlúčenou s elektrónovým párom)
 podľa zložiek určujúcich rýchlosť reakcie:
 monomolekulové reakcie – rýchlosť reakcie závisí na koncentrácií jedinej látky (napr. SN1, E1)
 bimolekulové reakcie – rýchlosť reakcie závisí na koncentrácií dvoch látok, ktoré spolu reagujú (napr. SN2, E2)
 viacmolekulové reakcie – rýchlosť reakcie závisí na koncentrácií viac ako dvoch látok

 Iné delenia 
Okrem vyššie uvedených delení je možné reakcie deliť i na základe ďalších vlastností:

 podľa toho, či pri reakcii vzniká alebo sa spotrebúva teplo:
 exotermická reakcia – teplo vzniká
 endotermická reakcia – teplo sa spotrebúva
 podľa energetickej bilancie (za predpokladu, že sa reakčná zmes nezohrieva a neochladzuje):
 exergonická reakcia – energia sa uvoľňuje
 endergonická reakcia – energia sa spotrebováva
 podľa toho, či sú všetky zložky v jednej fáze:
 homogénne reakcie – všetky zložky sú v jednej fáze (napríklad v roztoku)
 heterogénne reakcie – niektoré zložky sú v inej fáze (napríklad reakcie s pevnými katalyzátormi)

 podľa mechanizmu, ktorým reakcie prebiehajú z hľadiska chemickej kinetiky:
 izolované reakcie – prebiehajú podľa rovníc nultého, prvého, druhého alebo tretieho poriadku
 súčasné reakcie – neriadia sa uvedenými pravidlami, a možno ich ďalej deliť na 
 zvratné reakcie – prebiehajú oboma smermi
 bočné reakcie – z jednej látky vznikajú dva rôzne produkty naraz
 postupné reakcie – z jednej látky vzniká medziprodukt, ktorý sa potom mení na koncový produkt
 spojené reakcie – jedna reakcia prebieha spolu s druhou, ktorá ju indikuje
 reťazové reakcie – v reakciách dochádza k obnove nejakej entity, ktorá je schopná znovu reagovať v tej istej alebo podobnej reakcii (napríklad polymerizačné reakcie)
podľa počtu reagujúcich molekúl, teda molekularity reakcie:
 unimolekulové reakcie – reaguje len jedna molekula (napríklad rozpad alebo izomerizácia)
 bimolekulové reakcie – reagujú dve molekuly
 trimolekulové reakcie – reagujú tri molekuly (nemusia byť rôzne)
Špecifickými typmi reakcií sú katalyzované reakcie (prebiehajúce za prítomnosti katalyzátoru) a enzýmové reakcie (prebiehajúce za prítomnosti enzýmov).

 Referencie 

 Chemická reakcia