Alba Iulia

Alba Iulia (iné názvy pozri nižšie) je mesto v Rumunskom Sedmohradsku na rieke Mureš. Má 67 970 obyvateľov (2009).
Mesto je známe svojimi vinohradmi a často je považované za kultúrne a duchovné centrum Rumunska.

Názvy 
po slovensky: Alba Iulia (t.j. prevzatie rumunského názvu), BelehradEMERICZY, G. et al. Návodnia kniha ku vyučovaniu zemepisu v ľudových školách pre učiteľov a čakateľov učiteľstva, 1878, S. 268, BelohradGÖRFFY, I. Zemepis pre národné školy. 1880, S. 25, Karlov BelehradKÓNYOVÁ, A. Najvýznamnejšie osobnosti kalvínskej cirkvi na východnom Slovensku v 16.-18. stor. In: Annales historici Presovienses - Prešovská univerzita v Prešove 1/2012, S. 69, Karlov BelohradEMERICZY, G. et al. Návodnia kniha ku vyučovaniu zemepisu v ľudových školách pre učiteľov a čakateľov učiteľstva, 1878, S. 288, Karlovský Belehrad, Belohrad KarlovskýKOŽEHUBA: Zemepis pre národné školy. Turč. Sv. Martin 1872, S. 32, Juliánsky Belehrad,  Julský Belehrad, Kniežací Belehrad
starší rumunský názov: Bălgrad (ide o prevzatie slovanského názvu, ktorý má v dnešnej slovenčine podobu Belehrad)
, staršie: Gyula-Fehérvár, Guyla-Fejérvár, Károlyfehérvár, Erdélyifehérvár, Fehérvár, Fejérvár
, staršie: Carlsburg, Weißenburg, Balgrad
, Alba Carolina, v staroveku: Apulum
.

 Dejiny 
Mesto bolo významným politickým, ekonomickým a spoločenským centrom Dácie. Pod názvom Apulon ho spomínal už staroveký grécky geograf Klaudios Ptolemaios. Keď sa južná časť Dácie stala časťou Rímskeho impéria, stalo sa hlavným mestom Dácie Apulensis, pod názvom Apulum. Bolo jedným z najväčších centier rímskej Dácie. Svoje sídlo tu mala aj XIII. légia.

V 9. storočí je mesto známe ako Bălgrad. Maďarské pramene spomínajú vládcu menom Geula/Gyula/Jula, ktorý v 10. storočí dobyl mesto a urobil ho sídlom svojho vojvodstva. Neskôr, po rozšírení kresťanstva v 11. storočí, tu bolo zriadené katolícke biskupstvo Sedmohradska a vybudovaná prvá katedrála. Súčasná vznikla na prelome 12. a 13. storočia. V roku 1442 Ján Huňady, sedmohradský vojvoda využil citadelu na prípravu hlavnej bitky s Turkami. Katedrálu začali budovať za jeho vlády a stala sa miestom jeho odpočinku.

V roku 1541, ako Gyulafehérvár, sa Alba Iulia stala hlavným mestom Sedmohradska. Tento status si udržala do roku 1690.

V novembri roku 1599 obsadil mesto valašský vojvoda Michal Chrabrý (Mihai Viteazul), ktorý sa po víťaznej bitke pri Selimbare stal vládcom Sedmohradska. V roku 1600 Mihai ovládol Moldavsko a tým sa stal vládcom troch kniežatstiev, kde vládol až do svojej smrti v roku 1601, keď bol zavraždený agentmi, ktorých vyslal Giorgio Basta. Mihaiova vláda má historický význam pre Rumunov, pretože boli po prvýkrát v histórii zlúčené tri kniežatstvá: Valašsko, Moldavsko a Sedmohradsko do jedného celku, predchodcu dnešného Rumunska.

V roku 1651 tu bol na biskupa vysvätený Peter Parténius Petrovič, prvý mukačevský gréckokatolícky biskup po tzv. Užhorodskej únii. Svätenie prijal od pravoslávneho arcibiskupa Simiona Stefana.

Počas vlády (1613 – 1629) kniežaťa Gabriela Betlena, ktorý podporoval rozvoj vedy a umenia, zažilo mesto veľký rozmach. Betlen si v meste dal vybudovať nový palác a vydržiaval si prepychový dvor. Na akadémii, ktorú založil, vyučovali učitelia a pastori z celého Uhorska a mal veľkú zásluhu na rozvoji obchodu.

Neskoršie dôležité míľniky v rozvoji mesta sú: vznik knižnice v 18. storočí a vybudovanie železnice v 19. storočí.

1. decembra 1918 desiatky tisíc Rumunov (presný počet je predmetom sporov maďarských a rumunských historikov), predstavitelia sedmohradských Nemcov a iných národnostných menšín zišli sa v Alba Iulii, aby si vypočuli proklamáciu ku vzniku Rumunského kráľovstva. Dnes je 1. december oslavovaný ako deň samostatnosti.

V roku 1922 bol v meste symbolicky korunovaný Ferdinand I. za kráľa Rumunska.

 Etnické zloženie obyvateľstva 
 Rumuni – 94,45 %
 Maďari – 2,76 %
 Rómovia – 2,22 %
 Nemci – 0,32 %
 Taliani – 0,06 % a iní

 Náboženské zloženie obyvateľstva 
 pravoslávni – 88,02 %
 gréckokatolíci – 2,62 %
 rímskokatolíci – 2,50 %
 pentekostalisti – 2,17 %
 baptisti – 2,17 %
 reformovaní – 1,28 % a iní
 Architektonické pamiatky 
 Katedrála svätého Michala – rímskokatolícka katedrála
 Korunovačná katedrála – katedrálny chrám Rumunskej pravoslávnej cirkvi

 Partnerské mestá 
  Aigio, Grécko
  Alcalá de Henares, Španielsko
  Arnsberg, Nemecko
  Biograd na Moru, Chorvátsko
  Düzce, Turecko
  Nazareth Illit, Izrael
  San Benedetto del Tronto, Taliansko
  Sliven, Bulharsko
  Stoličný Belehrad, Maďarsko
  Varese, Taliansko

 Iné projekty 

Referencie

 Externé odkazy 
 Oficiálna stránka


Kategória:Mestá v Rumunsku
Kategória:Mestá v župe Alba