František Halas

František Halas (* 3. október 1901, BrnoMatriční záznam o narození a křtu  zemská porodnice Brno – † 27. október 1949, Praha), bol český básnik.

 Životopis 

Narodil sa v Brne, ale detstvo prežil na Českomoravskej vysočine. Jeho rodičia boli textilní robotníci. Po ukončení základnej školy sa vyučil za kníhkupca.

Otec ho priviedol medzi komunistickú mládež, ktorá ho veľmi ovplyvnila, neskôr (od roku 1921) pracoval pre komunistickú tlač (Rovnost a Sršatec), vydával avantgardné časopisy na ktorých spolupracoval s Bedřichom Václavkom (Pásmo a Fronta).

Jeho tvorbu ovplyvnil Jiří Mahen a pobyt v Španielsku v čase Španielskej občianskej vojny.

Počas druhej svetovej vojny prispieval do ilegálne vydávaného Rudého práva. Bol členom revolučného výboru spisovateľov. Napriek rozdielnosti názorov bol jeho blízkym priateľom katolícky básnik Jan Zahradníček

Po roku 1945 sa stal predsedom Syndikátu českých spisovateľov. Pracoval na ministerstve informácií. Po roku 1948 bol veľmi sklamaný novými pomermi.

 Dielo 
Jeho zbierky sú nemelodické, bez ozdôb. Hlavnou témou v nich je sociálna otázka, vedomie ničotnosti človeka a tušenie blízkosti smrti. Jeho chápanie života je dramatické, bojuje o nájdenie zmyslu života a umenia. Pre jeho tvorbu je charakteristická nepravidelnosť verša, nelogizmy, neobvyklé básnické výrazy, časté používanie archaizmov a zdôrazňovanie smrti. Jeho neskoršie zbierky sú ovplyvnené existencializmom

 Sepie (1927) – poetistická zbierka, ktorá je naplnená melanchóliou, životnou pasivitou a horkosťou.
 Kohout plaší smrt
 Tvář
 Hořec – k vyššie spomínanej charakteristike sa pridáva baroková konštrukcia verša.
 Dělnice – tu spojil spomienku na predčasne mŕtvu matku s typickým osudom robotníčok.
 Staré ženy (1935) – opis starých žien – ľútosť nad osudom a starobou, porovnáva ich s ich mladosťou. Kladie veľký dôraz na sociálne cítenie. Celá báseň je zlou obdobou Villonovho Nářku někdejší sličné zbrojmistrové. Toto dielo označil S. K. Neumann v liste B. Václavkovi za malomeštiacky motív a za Halasov „kňouravý pesimismus“, dokonca ho to viedlo k napísaniu polemickej básne Staří dělníci.
 Dokořán – antifašistická zbierka
 Torzo naděje (1938) – pravdepodobne vrchol tvorby, búri sa proti Anglicku a Francúzsku, ktorí podľa neho zavinili Mníchovsku dohodu.
Básne:
Praze
Zpěv úzkosti
Mobilizace
 Naše paní Božena Němcová (1940) – oslavný cyklus básni k 120. výročiu narodenia B. Němcovej.
 Ladění (1942) – básne z rokov 19371941
 Já se tam vrátím (1939, vydané 1947) – o kraji Halasovej mladosti (Kunštát) (lyrizovaná próza)
 V řadě (1948)
 Předposlední sbohem
 A co básník (1957) – naznačuje sklamanie z vývoja po februári 1948.

Je zaujímavé, že čoskoro po smrti zaútočil na jeho dielo komunistický kritik Ladislav Štoll, Halasove dielo sa dočkalo rehabilitácie až koncom 60. rokov.

 Pozri aj 
 Zoznam českých spisovateľov
 Česká literatúra v rokoch 1900 – 1945
 Česká literatúra v rokoch 1945 – 1990
 Existencializmus

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Halas na Literárním doupěti
 Halasove preklady 
 František Halas v Slovníku české literatury po roku 1945

Kategória:Českí básnici
Kategória:Českí prekladatelia
Kategória:Svaz moderní kultury Devětsil
Kategória:Nositelia Radu T. G. Masaryka
Kategória:Členovia KSČ/KSS
Kategória:Politici KSČ
Kategória:Poslanci česko-slovenského Národného zhromaždenia
Kategória:Osobnosti z Brna
Kategória:Osobnosti na českých poštových známkach