Jastrabovité

Jastrabovité (staršie: krahuľcovité, orlovité; lat. Accipitridae, staršie Aquilidae, Buteonidae; podrobnejšie o názvoch pozri v kapitole Názvy) sú čeľaď vtákov z radu dravce.

Do tejto čeľade patrí okolo 75 recentných rodov, pozostávajúcich z vyše 250 recentných druhov, čo je veľká väčšina radu dravce (Accipitriformes) v užšom zmysle. Na Slovensku sa bežne vyskytuje napr. rod Astur (po slovensky jastrab), Accipiter (jastrab), Aquila (orol), Buteo (myšiak) a Circus (kaňa).

Charakteristika
Výskyt 
Jastrabovité sa vyskytujú vo všetkých svetadieloch okrem Antarktídy. Obývajú skoro všetky typy biotopov, napríklad žijú v lesoch, tundre, tajge, savane, na vysokohorských lúkach, v dažďových pralesoch, púšťach, na poliach, v mestách a podobne. Neobývajú len najsevernejšiu arktickú tundru a veľmi suché púšte. Najhojnejšie sú v trópoch. Najvia ich druhov žije v lesoch, lebo stromy potrebujú na hniezdenie, sedenie, nocovanie, lov a pod. Hniezda si stavajú na útesoch, na stromoch alebo na zemi. 

Niektoré jastrabovité sú stále (t. j. žijú celý čas na tom istom mieste), ale väčšina jastrabovitých je sťahovavá. Jedince, ktoré migrujú na zimu na juh, si zvyčajne vyberajú zimovisko, ktoré je svojou štruktúrou podobné ich prostrediu na severe, kde sa rozmnožujú; napríklad jastrabovité, ktoré sa rozmnožujú v otvorených lesoch, si často vyberajú zimovisko v pomerne otvorených tropických lesoch. Jesenná migrácia zvyčajne prebieha od polovice augusta do novembra. Jarná migrácia u väčšiny druhov prebieha medzi februárom a júnom.
Mnohé z druhov vyskytujúcich sa na Slovensku sú sťahovavé, niektoré severské druhy tiahnu na zimu k nám.

Opis tela 
Pre čeľaď je charakteristická normálne vyvinutá horná čeľusť (bez subterminálneho zúbka) a slabo operená nadchvostová žľaza.

Jastrabovité môžu mať dĺžku 25 až 150 cm, môžu vážiť 80 g až 12,5 kg, majú široké krídla, hákovitý zobák (u supov je v bazálnej časti rovný), silné nohy a ostré pazúry (supy majú tupé pazúry). Všetky jastrabovité majú (obyčajne výrazne sfarbené) nadnozdrie. Majú veľké oči, ktoré sú u väčšiny druhov chránené výrazným výstupkom, nazývaným nadočnicový val. U dospelých jedincov je rozpätie krídel od 50 do 300 cm. Beháky (spodok nôh) sú rôzne dlhé (u orlov krátke a hrubé, u kaní dlhé) a napríklad orly ich majú zarastené drobným perím.

Od čeľade sokolovitých, ktorá sa donedávna spravidla považovala za blízkych príbuzných jastrabovitých, sa jastrabovité odlišujú skôr žltými, červenými alebo orieškovými očami než hnedými očami, správaním pri budovaní aní hniezda a rozdielmi v kostre. 

Tvar tela sa rôzni. Napríklad chvosty a krídla môžu mať veľa rôznych tvarov. Druhy žijúce v lesoch majú obyčajne krátke krídla a dlhé chvosty, aby sa im ľahšie manévrovalo. Druhy, ktoré žijú v otvorených biotopoch a lovia vzletom, majú vo všeobecnosti dlhé, široké krídla a krátke chvosty, aby mohli ľahko vzlietať. 

Aj farba operania sa rôzni. Mnohé jastrabovité sú sfarbené tak, aby splynuli so svojím prostredím, preto sú často hnedé, čierne alebo sivé. Spodok tela je často bledší než ako hornú časť. Niektoré jastrabovité vykazujú polymorfizmus peria - existujú svetlé a tmavé morfy. U niektorých jastrabovitých sa perie mení v závislosti o oblasti, kde žijú. 
Väčšinou sú samice väčšie než samce. Tento rozdiel veľkosti je výraznejší u druhov, ktoré lovia rýchlu a obratnú korisť. Niektoré jastrabovité majú tiež rozdielne sfarbenie peria samcov a samíc; obyčajne je pestrejšie sfarbený samec než samica a samica vyzerá podobne ako mláďatá. Okrem toho je obyčajne rozdiel medzi farbou peria v prvom roku života jedinca od farby peria dospelého jedinca - väčšina mláďat má hnedú hornú časť tela, niekedy so svetlými škvrnami, a svetlejší spodok s hnedastými pruhmi. Mláďatá majú tiež často väčšie krídlové a chvostové perá ako dospelí jedinci, aby sa im ľahšie lietalo. Perie dospelých jedincov sa niekedy vyvinie po prvom roku života, a niekedy (napríklad u väčšiny orlov) táto premena prebieha v priebehu niekoľkých rokov, pričom mladý vták prejde viacerými fázami prechodného operenia. 

 Let 
Jastrabovité výborne lietajú: jastraby lietajú prudko, myšiaky pomaly krúžia v povetrí, haje a kane lietajú pomaly nad zemou.{{bez citácie}]

Potrava  
Jastrabovité sú dravce a/alebo zdochlinožravce. Konzumujú ryby, cicavce, vtáky, netopiere, bezstavovce, zdochliny a sčasti aj ovocie. 
 Ostatné
Väčšina jastrabovitých sú samotári alebo sú semikoloniálni. Väčšina jastrabovitých je aktívna počas denného svetla. Len zopár druhov je aktívnych za súmraku. 

Väčšinou sa dožívajú sa v priemere jedného až dvoch rokov, ale niektoré väčšie druhy žijú dlhšie. Napríklad veľké orly a supy sa v zajatí dožili až 60 rokov. 

Systematika

Vnútorná systematika
Následuje súčasný systém recentných jastrabovitých (stav: jar 2024):

Vysvetlivky: Písmená A, B, C atď. pomocne označujú rôzne významy toho istého názvu. Znak "/" alebo hranaté zátvorky uvádzajú synonymá. Výraz "býv. X" znamená, že daný rod bol staršie súčasťou rodu X.

čeľaď jastrabovité/staršie: krahuľcovité (Accipitridae) A [= podčeľaď jastraby/jastraborodé/staršie: krahuľce (Accipitrinae) A ]:
podčeľaď luniaky/luniakorodé (Elaninae) A [= čeľaď luniakovité (Elanidae)/ tribus Elanini] - Poznámka: V minulosti sa do tejto podčeľade zaraďoval aj rod Macheiramphus a niekedy aj rod Elanoides.
(bez mena) [=podčeľaď luniaky/luniakorodé (Elaninae) B]
rod Elanus – luniak/haja
rod Chelictinia/ staršie: Nauclerus  - luniak - Poznámky: 1. Tento rod zahŕňa iba druh luniak vidlochvostý (Chelictinia riocourii). 2. Bývalý rod Nauclerus môže alternatívne označovať dnešný rod Elanoides alebo môže označovať spolu rody Chelictinia a Elanoides.
rod Gampsonyx – luniak [=podčeľaď Gampsonychinae ] - Poznámky: 1. Tento rod zahŕňa iba druh luniak pestrý (Gampsonyx swainsonii). 2. Staršie sa tento rod niekedy zaraďoval do čeľade sokolovité (Falconidae). 
(bez mena) [= čeľaď jastrabovité/staršie: krahuľcovité (Accipitridae) B/ podčeľaď jastraby/jastraborodé/staršie:krahuľce (Accipitrinae) B]
(bez mena) [= podčeľaď bradáne/bradáňorodé (Gypaetinae) A/ tribus Gypaetini A]
(bez mena) [= podčeľaď bradáne/bradáňorodé (Gypaetinae) B/ tribus Gypaetini B/ podtribus Gypaetina/ čeľaď Gypaetidae A ] 
podčeľaď kutraňorodé/kutrane (Polyboroidinae) [= tribus Polyboroidini/Gymnogenisini ] - Poznámka: Z vývojového hľadiska je tento taxón asi sesterským taxónom taxónu "Gypaetinae C + Perninae".
rod Polyboroides/staršie:Gymnogenys – kutraňa/kaňa 
podčeľaď bradáne/bradáňorodé (Gypaetinae) C [= tribus Gypaetini C] 
rod Gypaetus – bradáň/orlosup [=podčeľaď bradáne/bradáňorodé (Gypaetinae) D] - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh bradáň žltohlavý (Gypaetus barbatus).  
rod Neophron/staršie: Percnopterus – zdochlinár/sup [= podčeľaď Neophroninae ] - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh zdochlinár biely/sup biely (Neophron percnopterus). 
rod Gypohierax/staršie: Racama – orlosup [= podčeľaď Gypohieracinae/staršie:Racaminae/ tribus Gypohieracini ] - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh orlosup strakatý (Gypohierax angolensis).
podčeľaď včeláre/včelárorodé/staršie: včelojedy (Perninae) A [= tribus Pernini A/ podtribus Pernina ]  - Poznámka: V starších systémoch sa vyskytuje podčeľaď včeláre/včelárorodé/staršie:včelojedy (Perninae) B/Leptodontinae A pozostávajúca z Perninae A okrem rodov Lophoictinia a Hamirostra.
rod Eutriorchis – hadožer/hadiar - Poznámky: 1. Tento rod zahŕňa iba druh hadožer jastrabí/hadiar jastrabovitý (Eutriorchis astur). 2. V starších systémoch bol tento rod zahrnutý v podčeľadi Pithecophaginae alebo v podčeľadi Circaetinae B alebo v podčeľadi Gypaetinae C.
rod Leptodon/ staršie Odontriorchis – luň [= tribus Odontriorchini ] - Poznámka: Dnešné rody Leptodon a Chondrohierax sa v minulosti niekedy spoločne zaraďovali ako rod Cymindis.
rod Chondrohierax/staršie: Regerhinus  – luň/luniakovec
rod Aviceda/staršie: Baza/staršie: Lepidogenys – kochláč/včelár [=tribus Avicedini ]
rod Pernis – včelár/včelojed [=tribus Pernini B]
rod Elanoides – koršun/luniak/luniakovec [= podčeľaď Elanoidinae ]  - Poznámky: 1. Tento rod zahŕňa iba druh koršun vidlochvostý/luniak lastovičkovitý/luniakovec lastovičkochvostý (Elanoides forticatus). 2. Tento rod sa staršie niekedy zaraďoval do podčeľade Elaninae alebo do podčeľade Milvinae.
rod Henicopernis – včelárovec/včelár [= tribus Henicopernini ] 
rod Lophoictinia – včelárovec/koršun/haja - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh včelárovec svetlohlavý/koršun svetlohlavý/haja chochlatá (Lophoictinia isura).
rod Hamirostra/staršie: Gypoictinia – včelárovec/koršun/haja - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh včelárovec veľkozobý/koršun veľkozobý/haja veľkozobá (Hamirostra melanosternon).
(bez mena) [= podčeľaď jastraby/jastraborodé/staršie:krahuľce (Accipitrinae) C/ tribus Accipitrini A] 
podčeľaď supy/suporodé (Gypinae/Aegypiinae) A
tribus Circaetini A [= podčeľaď hadiare/hadiarorodé (Circaetinae) A/ podtribus Circaetina ]
 rod Pithecophaga – opičiar/opičiarka [=podčeľaď opičiare/opičiarorodé (Pithecophaginae)/ tribus Pithecophagini ] - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh opičiar veľkozobý/opičiarka veľkozobá (Pithecophaga jefferyi).
(bez mena) [ = tribus Circaetini B] - Poznámka: Staršie sa v systémoch občas vyskytoval tribus Circaetini C pozostávajúci z Circaetini B a rodu Polyboroides alebo tribus Circaetini D pozostávajúci z Circaetini B (okrem rodu Terathopius) a z rodov Spilornis a Eutriorchis.
rod Circaetus A 
rod Circaetus B – hadiar
rod Dryotriorchis - hadiar - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh hadiar dlhochvostý (Circaetus/Dryotriorchis spectabilis).
rod Terathopius/staršie: Helotarsus – hadiar/hadiarka - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh hadiar krátkochvostý/hadiarka krátkochvostá (Terathopius ecaudatus).
rod Spilornis – hadiar/hadožer/orol [= tribus Spilornithini ]
tribus Gypini/Gypsini A [=podčeľaď supy/suporodé (Gypinae/Aegypiinae) B/ podtribus Gypina ] 
rod Gyps A [= tribus Gypini/Gypsini B]
rod Gyps B - sup
rod Pseudogyps – sup
rod Necrosyrtes – sup/zdochlinár [= tribus Neocrosyrtini ] - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh sup čiapočkatý/zdochlinár čiapočkatý/zdochlinár čiapočkavý/sup čiapočkavý (Necrosyrtes monachus).
(bez mena) [= tribus Aegypiini ]
rod Sarcogyps (býv. Aegypius) – sup - Poznámky: 1. Tento rod zahŕňa iba druh sup červenohlavý/sup stepný/sup holohlavý (Sarcogyps calvus). 2. V minulosti existoval rod Otogyps, ktorý pozostával z dnešných rodov Sarcogyps a Torgos.
rod Aegypius A/staršie: Vultur A - Poznámka: V dávnejšej minulosti existoval rod Vultur B, ktorý zahŕňal nielen dnešný rod Aegypius, ale prakticky všetky supy (t .j. rody z dnešných taxónov Gypini A a Gypaetinae C) a kondory (kondory dnes nepatria do čeľade jastrabovité). Dnes sa naopak v systémoch vyskytuje rod Vultur C, ktorý je len jedným z rodov kondorov, čiže je bez akéhokoľvek súvisu s rodom Aegypius.
rod Aegypius B/staršie: Vultur D – sup - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh  sup tmavohnedý/sup tmavý (Aegypius monachus). 
rod Torgos – sup - Poznámka:  Tento rod zahŕňa iba druh: sup ušatý (Aegypius/Torgos tracheliotus).
rod Trigonoceps/staršie: Lophogyps – sup - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh: sup červenozobý/sup hranatohlavý (Aegypius/Trigonoceps occipitalis).
(bez mena) [= tribus Accipitrini B/ podtribus Accipitrina ]
podčeľaď orly/orlorodé (Aquilinae) A [=infratribus Aquilita ]
rod Stephanoaetus (býv. Spizaetus)  – orol/orlovec - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh: orol korunkatý/orlovec korunkatý (Stephanoaetus coronatus).
rod Nisaetus (býv. Spizaetus)  – orlovec/orol [= tribus Nisaetini ] - Poznámka: Dnes je v tomto rode zahrnutý aj bývalý rod Limnaetus.
rod Spizaetus A [= tribus Spizaetini ]
rod Spizaetus B – orlovec/orol - Poznámka: Dnes je v tomto rode zahrnutý aj bývalý rod Pternura.
rod Spizastur/staršie: Tolmolestes - orlovec/orol - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh: orlovec čiapočkatý/orol čiapočkatý (Spizaetus/Spizastur melanoleucus).
rod Oraetus - orlovec - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh: orlovec andský/orlovec červenobruchý (Spizaetus/Oraetus isidori).
tribus Aquilini
rod Lophotriorchis/staršie: Kienastur (býv. Hieraaetus) –orol - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh orol hrdzavobruchý/orol červenobruchý (Lophotriorchis kienerii).
rod Polemaetus (býv. Spizaetus)  – orol/orlovec - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh: orol bojovný/orlovec dravý/orlovec bojovný/orol dravý (Polemaetus bellicosus).
rod Hieraaetus A - Poznámka: Pozri poznámku uvedenú pri rode Aquila B.
rod Hieraaetus B - orol
rod Afraetus - orol - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh: orol savanový/orol striebristý/orol Wahlbergov (Hieraaetus/Afraetus wahlbergi).
rod Aquila A - Poznámka: Pozri poznámku uvedenú pri rode Aquila B.
rod Aquila B - orol - Poznámky: 1. Tento taxón dnes zahŕňa aj niekoľko rodov staršie zaraďovaných do rodu Hieraaetus. 2. Rod Aquila A staršie zahŕňal aj dnešný rod Clanga (pozri nižšie). 3. Staršie sa niekedy buď celý dnešný rod Hieraaetus považoval za súčasť rodu Aquila A alebo sa niekedy naopak celý dnešný rod Aquila A (bez rodu Clanga) považoval za súčasť rodu Hieraaetus. 4. Názov Aquila sa staršie ojedinele používal aj špeciálne len ako názov rodu inými autormi nazývaného Clanga. 5. Dnes sú v rode Aquila B zahrnuté aj bývalé rody Uroaetus a Eutolmaetus.
rod Cassinaetus - orol/orlovec - Poznámka:  Tento rod zahŕňa iba druh orol pláštikatý/orlovec pláštikatý (Cassinaetus africanus/Aquila africana).
rod Psammoaetus - orol
rod Ictinaetus A
rod Ictinaetus B– orol/orlovec - Poznámka: Dnes je v tomto rode zahrnutý aj bývalý rod Neopus.
rod Clanga/Aquila C (býv. Aquila A) –orol- Poznámka: Pozri poznámku uvedenú pri rode Aquila B.
rod Lophaetus  - orol/orlovec
podčeľaď harpye/harpyorodé (Harpiinae/Macheiramphinae) A [=infratribus Harpiita ]
 rod Macheiramphus/Machaerhamphus – netopierar/luniak/luniačik [= podčeľaď Macheiramphinae B]  - Poznámky: 1. Tento rod zahŕňa iba druh netopierar súmračný/luniak tmavý/luniačik netopierí (Macheiramphus alcinus). 2. Tento rod sa staršie niekedy zaraďoval do podčeľade Perninae alebo do podčeľade Elaninae alebo do podčeľade Milvinae.
(bez mena) [=podčeľaď harpye/harpyorodé B (Harpiinae B/staršie: Thrasaetinae A/MorphninaeRIDGEWAY, R. Studies of the American Falconidae. 1876  S. 148] - Poznámka: V minulosti tento taxón (spravidla pod názvom Thrasaetinae) niekedy zahŕňal aj rod Pithecophaga.
rod Harpia/ staršie: Thrasaetus – harpya - Poznámky: Tento rod zahŕňa iba druh harpya opičiarka (Harpia harpyja).
rod Morphnus – harpya/orlovec/orol - Poznámka:  Tento rod zahŕňa iba druh harpya strakatá/orlovec strakatý/orol strakatý (Morphnus guianensis).
rod Harpyopsis – harpya/orlovec - Poznámka:  Tento rod zahŕňa iba druh harpya novoguinejská/orlovec harpyovitý (Harpyopsis novaeguineae).
(bez mena) [= podčeľaď jastraby/jastraborodé/staršie:krahuľce (Accipitrinae) D/ infratribus Accipitrita ]
podčeľaď Lophospizinae
rod Lophospiza/Lophospizias (býv. Accipiter) – jastrab
podčeľaď jastraby/jastraborodé/staršie:krahuľce (Accipitrinae) E 
tribus Melieracini/Melieraxini [= podčeľaď jastrabce/jastrabcorodé (Melieracinae/Melieraxinae)]
 rod Micronisus (býv. Melierax) – jastrabec - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh jastrabec gabar (Micronisus gabar).
 rod Urotriorchis – jastrabec/jastrab - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh: jastrabec chvostnatý (Urotriorchis macrourus).
 rod Melierax/staršie:  Melhierax – jastrabec/jastrab
(bez mena) [= podčeľaď jastraby/jastraborodé/staršie:krahuľce (Accipitrinae) F/ tribus Accipitrini C]
tribus Kaupifalconini
rod Kaupifalco/staršie: Asturinula – jašteričiar/myšiakovec/myšiak - Poznámka: Tento rod sa niekedy sa zaraďuje do podčeľade Harpaginae a staršie sa zaraďoval do široko ponímanej podčeľade Buteoninae.
tribus Accipitrini D 
(bez mena) [= tribus Accipitrini E ]
rod Erythrotriorchis (býv. Accipiter) – jastrab/kaňa/jastrabec - Poznámka: Tento rod sa niekedy sa zaraďuje do nižšie uvedeného taxónu Aerospizini.
rod Accipiter A  - Poznámky: 1. Donedávna (zhruba do roku 2015/2020) sa rod Accipiter chápal širšie, t. j. v systémoch sa namiesto rodu Accipiter A vyskytoval rod Accipiter B, ktorý pozostával z dnešných rodov Accipiter A, Astur, Tachyspiza A, Aerospiza, Lophospiza a Microspizias. V 20. storočí rod Accipiter B navyše niekedy zahŕňal aj dnešné rody Erythrotriorchis a Megatriorchis. 2. V niektorých starších systémoch existuje podčeľaď jastraby/jastraborodé/staršie:krahuľce (Accipitrinae) G, ktorá zahŕňa len rod Accipiter B. 3. Dnes sa občas vyskytuje podčeľaď jastraby/jastraborodé/staršie:krahuľce (Accipitrinae) H, ktorá zahŕňa rody Accipiter A, Tachyspiza a Aerospiza a ktorej opakom sú nižšie uvedené podčeľade Asturinae A a Circinae A. 4. V 19. storočí niektorí autori celý rod Accipiter B (pozri hore bod 1) označovali nie názvom Accipiter, ale jedným z nasledujúcich názvov: Astur, Nisus, Sparvius, Daedalion, pričom ale v niektorých textoch tento široko chápaný rod zahŕňal aj to, čo sa dnes označuje ako rody Melierax, Micronisus, Polyboroides, Micrastur (tento rod je dnes v čeľadi sokolovité), Geranospiza  a niektoré ďalšie druhy. Iní autori v 19. storočí uvádzali namiesto rodu Accipiter B dva samostatné rody, a to konkrétne v závislosti od autora buď rody Daedalion a Accipiter, alebo rody Astur a Accipiter, alebo rody Astur a Nisus, pričom treba dodať, že v tejto vete spomínaný rod Astur (a samozrejme aj rod Accipiter) obsahoval čiastočne iné taxóny (druhy) než v súčasnosti, a že najmä tu spomínaný rod Nisus niekedy zahŕňal aj rody Melierax, Micronisus atď. spomínané v predchádzajúcej vete. Názov Daedalion mal okrem vyššie uvedených dvoch významov (t. j. buď synonymum alebo časť rodu Accipiter B) ešte tretí význam - u niektorých autorov sa ním totiž označoval rod pozostávajúci z dnešných rodov Herpetotheres a Leucopternis. Accipiter, Astur, Daedalion, Nisus, Sparvius. In: GIEBEL, C. Thesaurus ornithologiae : Repertorium der gesammten ornithologischen Literatur und Nomenclator sämmtlicher Gattungen und Arten der Vögel, nebst Synonymen und geographischer Verbreitung, 1872-1877 STEPHENS, J. F., SHAW, G. General zoology, or Systematic natural history. Vol. 13. Part 1. 1826.  S. 25 a nasl. GRAY, G. R. A list of the genera of birds : with their synonyma an indication of the typical species of each genus. 1840  Vigors, N. A. Sketches in Ornithology...In: Zoological Journal, No. III, 1824. S. 308 a nasl.  Savigny 1808 citovaný in: Isis von Oken. Jg. 1832. Heft IX. stĺpec 974 SHARPE, R. B. Catalogue of the Accipitres or Diurnal Birds of Prey in the Collection of the British Museum. 1874 BRANDT, J. F. Die Gruppen und Gattungen der Raubvögel Russlands in exomorphischer und craniologischer Beziehung. Journal für Ornithologie. 1853   S. 190
rod Accipiter C – jastrab/krahulec
rod Dinospizias - jastrab - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh jastrab sivobruchý (Dinospizias/Accipiter poliogaster).
rod Astur (býv. Accipiter)  –jastrab [=podčeľaď Asturinae A] - Poznámka: Pozri poznámku uvedenú pri rode Accipiter A.
rod Megatriorchis (býv. Accipiter)  – jastrab/jastrabec - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh jastrab dlhochvostý/jastrabec okrúhlochvostý (Megatriorchis doriae).
rod Circus – kaňa/luňa [= podčeľaď kane/kaňorodé/staršie:lune (Circinae) A/ tribus Circini] Poznámka: Dnes je v tomto rode zahrnutý aj bývalý rod Strigiceps.
(bez mena) [= tribus Aerospizini ]
rod Tachyspiza/Tachyspizias A (býv. Accipiter)
rod Tachyspiza/Tachyspizias B (býv. Accipiter) – jastrab - Poznámka: Tento rod pozostáva z bývalých rodov Tachyspiza/Tachyspizias C, Urospizias, Scelospizias/Scelospiza, Leucospizias a Nisoides/Nisuoides systémov z dávnejšej minulosti (porov. napr. ).
rod Eusparvius/staršie: Erythrospizias/staršie: Chirospizias/staršie: Spilospiza (býv. Accipiter) – jastrab - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh jastrab trojškvrnový (Tachyspiza trinotata/Eusparvius trinotatus).
rod Aerospiza (býv. Accipiter) – jastrab
podčeľaď myšiaky/myšiakorodé (Buteoninae) A
tribus Harpagini A [= podčeľaď opičiarky/opičiarkorodé (Harpaginae) A]
rod Harpagus – opičiarka/hákozobec/opicosled [= tribus Harpagini B/ podčeľaď opičiarky/opičiarkorodé (Harpaginae) B]
rod Microspizias/staršie: Hieraspiza (býv. Accipiter) – jastrab [= podčeľaď Microspiziinae ] 
(bez mena) [= podčeľaď myšiaky/myšiakorodé (Buteoninae) B]
(bez mena) [= podčeľaď orliaky/orliakorodé (Haliaeetinae) A/ podčeľaď haje/hajorodé (Milvinae) A/ tribus Milvini A]
tribus Haliaeetini [=podčeľaď orliaky/orliakorodé (Haliaeetinae) B] - Poznámky: 1. Staršie sa do tribusu Haliaeetini, resp. do podčeľade Haliaeetinae B, zahŕňal aj rod Haliastur. 2. Staršie sa niekedy uvádzala podčeľaď orliaky/orliakorodé (Haliaeetinae) C, ktorá pozostávala z Haliaeetinae B (vrátane rodu Haliastur) a rodu Gypohierax.
rod Haliaeetus A 
rod Haliaeetus B - orliak/orol - Poznámka: Dnes sú v tomto rode zahrnuté aj bývalé rody Cuncuma a Thalassaetus.
rod Ichthyophaga/Icthyophaga– orliak - Poznámka: Dnes je v tomto rode zahrnutý aj bývalý rod Polioaetus.
tribus Milvini B [= podčeľaď haje/hajorodé (Milvinae) B] - Poznámka: V minulosti sa vyskytoval tribus Milvini C, ktorý pozostával z rodov Milvus a Ictinia.
 rod Milvus – haja
 rod Haliastur – haja/orliak 
tribus Buteonini A [= podčeľaď myšiaky/myšiakorodé (Buteoninae) C]
rod Butastur (býv. Buteo) – saryč/myšiakovec/jastrab [= podčeľaď Butasturinae/ tribus Butasturini ]
 (bez mena) [= podčeľaď myšiaky/myšiakorodé (Buteoninae) D/ tribus Buteonini B]
rod Ictinia – iktínia/hákozobec [= podčeľaď Ictiniinae/Ictininae A]
rod Geranospiza/Geranospizias – azor/kaňa [= tribus Geranospizini ]  - Poznámky: 1. Tento rod zahŕňa iba druh: azor krahulčí/kaňa krahuľcovitá/kaňa krahulcovitá (Geranospiza caerulescens). 2. Tento rod sa staršie niekedy zaraďoval do podčeľade Polyboroidinae.
rod Busarellus/staršie: Ichthyoborus – kaňúr [=podčeľaď Busarellinae/ tribus Busarellini ] - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh: kaňur hrdzavý (Busarellus nigricollis). 
(bez mena) [= podčeľaď Rostrhaminae ]
rod Rostrhamus – hákozobec - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh: hákozobec družný (Rostrharmus sociabilis).
rod Helicolestes (býv. Rostrhamus) – hákozobec - Poznámky: Tento rod zahŕňa iba druh: hákozobec modrosivý/hákozobec modrý/hákozobec úzkozobý (Helicolestes hamatus).
(bez mena) 
rod Buteogallus A [= podčeľaď Buteogallinae/Urubitinginae/ tribus Buteogallini ]
rod Buteogallus B 
rod Buteogallus C – myšiak/myšiakovec/kaňúr 
rod Harpyhaliaetus A
rod Harpyhaliaetus B - myšiak/harpyovec/orol - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh myšiak chochlatý/harpyovec chochlatý/orol harpyjový (Harpyhaliaetus/Buteogallus coronatus).
rod Urubitornis - myšiak/harpyovec - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh myšiak harpyovec/myšiak samotársky/harpyovec samotársky (Urubitornis/Harpyhaliaetus/Buetogallus solitarius).
rod Urubitinga/Hypomorphnus A – myšiak/kaňúr - Poznámky: 1. Tento rod zahŕňa iba druh myšiak vodný/kaňúr zobatý/kaňúr čierny (Urubitinga/Buteogallus urubitinga). 2. V dávnejšej minulosti sa vyskytoval širšie poňatý rod Urubitinga/Hypomorphnus B, ktorý pozostával z dnešného rodu Buteogallus A (okrem Harpyhaliaetus B) a prípadne aj z dnešného rodu Parabuteo B a dnešného rodu Busallerus.
rod Heterospizias – myšiak/kaňúr - Poznámky: 1. Tento rod zahŕňa iba druh myšiak savanový/kaňúr savanový (Heterospizias/Buteogallus meridionalis).
rod Amadonastur (býv. Leucopternis) – myšiak/myšiakovec - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh: myšiak bielohlavý/myšiakovec bielohlavý (Amadonastur/Buteogallus lacernulatus).
rod Cryptoleucopteryx (býv. Leucopternis) – myšiak/myšiakovec - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh: myšiak tmavosivý/myšiakovec tmavosivý (Cryptoleucopteryx plumbea).
rod Morphnarchus (býv. Leucopternis) – myšiak/myšiakovec - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh myšiak veľký/myšiakovec veľký (Morphnarchus princeps).
rod Rupornis (býv. Buteo) - myšiak/myšiakovec - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh myšiak zobatý/myšiak veľkozobýwikip/myšiakovec veľkozobý (Rupornis magnirostris).
rod Parabuteo A
rod Parabuteo B/staršie: Antenor/staršie: Erythrocnema  – myšiak/kaňúr 
rod Percnohierax (býv. Buteo) - myšiak - Poznámka: Tento rod zahŕňa iba druh myšiak čierny/myšiak modrastý (Parabuteo/Percnohierax leucorrhous).
rod Pseudastur (býv. Leucopternis)  – myšiak/myšiakovec 
rod Geranoaetus (čiastočne býv. Buteo) – myšiak/aguja- Poznámky: 1. Väčšina druhov z tohto rodu sa staršie zaraďovala do rodu Buteo. 2. Je tu zahrnutý aj bývalý rod Tachytriorchis, ktorý ale zahŕňal aj jeden druh z dnešného rodu Buteo C.
rod Buteo A - Poznámky: 1. Staršie sa rod Buteo (Buteo B) chápal širšie než dnes – porovnaj vyššie uvedené rody označené dodatkom "býv. Buteo". V dávnejšej minulosti bol tento rod niekedy dokonca zhodný s celým dnešným tribusom Buteonini AButeo. In: GIEBEL, C. Thesaurus ornithologiae : Repertorium der gesammten ornithologischen Literatur und Nomenclator sämmtlicher Gattungen und Arten der Vögel, nebst Synonymen und geographischer Verbreitung, 1872-1877 . 2. Namiesto názvu Buteo (A) sa niekedy používal názov Craxirex, ktorý sa ale často chápal len ako názov (nejasne vymedzeného) podrodu rodu ButeoPOCHE, F.  Ein bisher nicht berücksichtigtes zoologisches Werk aus dem Jahre 1758, in dem die Grundsätze der binären Nomenklatur befolgt sind. 1904 Ridgway, Robert. “On the Buteonine Subgenus Craxirex, Gould.” Proceedings of the Academy of Natural Sciences of Philadelphia, vol. 27, no. 1, 1875, pp. 89–119. JSTOR, http://www.jstor.org/stable/4624470. Accessed 23 Apr. 2024.Craxirex. In: GIEBEL, C. Thesaurus ornithologiae : Repertorium der gesammten ornithologischen Literatur und Nomenclator sämmtlicher Gattungen und Arten der Vögel, nebst Synonymen und geographischer Verbreitung, 1872-1877 .
rod Buteo C – myšiak/kaňa - Poznámka: Dnes sú v tomto rode zahrnuté aj bývalé rody Archibuteo a Buteola.
rod Asturina  – myšiak/myšiakovec/kaňa - Poznámka: V dávnejšej minulosti sa rod Asturina niekedy chápal oveľa širšie než dnes, keďže zahŕňal aj dnešné rody Leucopternis, Buteogallus A, Melierax a KaupifalcoREICHENOW, A. Die Vögel der zoologischen Gärten. Leitfaden zum Studium der Ornithologie mit besonderer Berücksichtigung der in Gefangenschaft gehaltenen Vögel : ein Handbuch für Vogelwirthe. 1882. S. 238-240   .
rod Leucopternis – myšiak/myšiakovec - Poznámka: Tento rod sa staršie chápal širšie než dnes  – porovnaj vyššie uvedené rody označené dodatkom "býv. Leucopternis".
Základná štruktúra (t.j. vývojové vzťahy) vyššie uvedeného systému je podľa Catanach et al. 2023.

V niektorých starších systémoch existovali v rámci jastrabovitých (Accipitridae) A aj nasledujúce taxóny, ktoré sú z dnešného pohľadu nemonofyletické (Vysvetlivky: 1. Za znakom rovná sa sú uvedené súčasné názvy taxónov. 2. Slovenské názvy sú (až na jednu výnimku) tu kvôli prehľadnosti vynechané.):
 - podčeľaď Gypaetinae E / podčeľaď Gypinae/Aegypiinae C/ čeľaď Gypaetidae B  [=  tzv. supy Starého sveta či jednoducho supy ] = Gypaetinae C + Gypini A.
 - podčeľaď Gypaetinae F = Gypaetini D (pozri nižšie) + Circaetini C 
 - tribus Gypaetini D = Gypaetinae C + Gypini A + Perninae B (okrem rodu Elanoides) 
 - podčeľaď Leptodontinae B = rody Leptodon, Chondrohierax a Elanoides 
 - podčeľad Cymindidinae/Leptodontinae C = rody Leptodon, Chondrohierax + Elaninae A + rod Elanoides + Caracarinae (dnes patrí mimo čeľade jastrabovité) BOCK, W. J. History and nomenclature of avian family-group names. Bulletin of the AMNH ; no. 222. 1994. S. 172 
 - podčeľaď Perninae C = rody Pernis, Henicopernis a Aviceda 
 - podčeľaď Lophoictinae = rody Hamirostra, Lophoictinia, Erythrotriorchis a Megatriorchis. 
 -tribus Chondrohieracini = rody Chondrohierax, Helicolestes a Rostrhamus 
 -podčeľaď Circaetinae B = Circaetinae A (okrem rodu Pithecophaga a niekedy aj okrem rodu Terathopius) + rod Eutriorchis+ niekedy aj rod Polyboroides
 - podčeľaď Circaetinae C = Circaetinae A (prípadne okrem rodu Pithecophaga) + rody Eutriorchis a Herpetotheres
 -tribus Hamirostrini = rody Hamirostra a Terathopius 
 -tribus Harpiini = rody Harpia, Morphnus, Geranoaetus, Urubitornis, Urubitinga, Spizastur, Oroaetus a Leucopternis
 -tribus Harpyopsini = rody Harpyopsis a Pithecophaga 
 -podčeľaď Thrasaetinae B = rody Harpia, Morphnus, Spizaetus a Pseudastur 
 -podčeľaď Accipitrinae CH = Aquilinae A + Harpiinae B (okrem rodu Harpyopsis) + Accipitrinae E + Buteonini A, ale okrem taxónu Ictiniinae B a okrem rodu Circus. (resp. vo variantnej podobe: Aquilinae A + Harpiinae B + Accipitrinae E + Buteoninae A, ale okrem Milvinae A a rodov Geranospiza a Buteogallus A )
 -podčeľaď Accipitrinae I/ sekcia (alebo podčeľaď) Asturinae B = rod Accipiter B  + Melieracini + časť taxónu Buteonini A + rod Kaupifalco + taxón Herpetotherinae (dnes radený mimo jastrabovitých) + niekedy aj jeden alebo niektoré z týchto rodov: Circus, Harpagus, Polyboroides, Micrastur (dnes radený mimo jastrabovitých)BRANDT, J. F. Die Gruppen und Gattungen der Raubvögel Russlands in exomorphischer und craniologischer Beziehung. Journal für Ornithologie. 1853   S. 189 a nasl.jastreby. In: Большая советская энциклопедия -Эфемериды - Яя Т. 65 (t. j. Boľšaja sovetskaja encyklopedija, zv. 65. 1. vyd.) 1931. stĺp 800    
 - podčeľaď Accipitrinae J = sekcia Asturinae B (pozri vyššie Accipitrinae I) + sekcia Spizaetinae (pozri nižšie).Habichte. In: Encklopaedie der Naturwissenschaften – I. Abtheilung – III. Theil – Handwörterbuch der Zoologie, Anthrpologie und Ethnologie. 1885  S. 618 a nasl. (v spojení s heslom Asturina in: GIEBEL, C. Thesaurus ornithologiae : Repertorium der gesammten ornithologischen Literatur und Nomenclator sämmtlicher Gattungen und Arten der Vögel, nebst Synonymen und geographischer Verbreitung, 1872-1877 ) 
 -tribus Accipitrini F/ podčeľaď Nisinae = Accipitrini D (okrem rodu Circus) [= rod Accipiter B] + MelieraciniRIDGWAY, R. Catalogue of the ornithological collection of the Boston Society of Natural History. Part II. Falconidae. Proc. Boston Soc. Nat. Hist. 1873/1874, 16: 43-106  
 -sekcia Spizaetinae = rody Spizaetus (vrátane Nisaetus), Harpia, Morphnus,  Harpyhaliaaetus a Spilornis
 -podčeľaď Spizaetinae = rody Spizaetus (vrátane Nisaetus), Harpia, Morphnus, Harpyhaliaaetus, Lophaetus a Polemaetus 
 -podčeľaď Aquilinae B = Aquilinae A + rody Haliaeetus a Gypohierax + Harpiinae B + Circaetini ABREHM, Alfred et al. Brehmův život zvířat, Díl III, První svazek: Ptáci. Bezhřebenní, potápěči, tučňákovití, buřňákovití, čápovití, husovití, dravci. V Praze: Josef Hokr, cca 1937/1938, S. 338.
 -podčeľaď Aquilinae C = Aquilinae A + rod Haliaeetus + Pandionidae; niekedy sem patril aj taxón Harpiinae B a rod GypohieraxMALÝ, J., RIEGER, F. L. Slovník naučný. Praha: Nákladem knihkupectví I.L. Kobra, 1886. zv. 5, S. 1119. Brehms Thierleben. Allgemeine Kunde des Thierreichs, Vierter Band, Zweite Abtheilung: Vögel, Erster Band: Papageien, Leichtschnäbler, Schwirrvögel, Spechte und Raubvögel; Zweiter Band: Raubvögel, Sperlingsvögel und Girrvögel. Leipzig: Verlag des Bibliographischen Instituts, 1882.
 -podčeľaď Circinae B =Circinae A + rod Geranospiza a niekedy aj rod Polyboroides PETERS, J. L. Check/list of the birds of the world. Vol. 1. 1st ed. 1931  S. 264 a nasl.
 -podčeľaď Circinae C = Circinae A + Circaetinae A (okrem rodu Pithecophaga) + rody Eutriorchis a Polyboroides.
 - podčeľaď Milvinae C = Milvinae B + rody Harpagus, Ictinia, Helicolestes, Rostrhamus + niekedy aj rody Hamirostra a Lophoictinia. 
 - podčeľaď Milvinae D = Milvinae B + rody Ictinia, Helicolestes, Rostrhamus + Perninae A (okrem rodu Eutriorchis) + Elaninae A + rod Macheirhampus 
 -podčeľaď Milvinae E =  Milvinae A + rod Buteogallus A 
 -podčeľaď Milvinae F = rody Milvus, Harpagus a Ictinia
 - podčeľaď Ictiniinae/Ictininae B = rody Ictinia, Rostrhamus a Helicolestes
 -podčeľaď Butasturinae = rody Butastur a Kaupifalco
 - podčeľaď Buteoninae E = Buteonini A + Accipitrinae E
 - podčeľaď Buteoninae F = Buteonini A + Haliaeetini + Aquilinae A + Circaetini A
 -podčeľaď Buteoninae G = Buteonini A (bez rodu Geranospiza) + Haliaeetini + Aquilinae A + Harpiinae B + rody Kaupifalco a Pithecophaga  (resp. vo variantnej podobe: to isté okrem Haliaeetini a plus rody Hamirostra a Terathopius)
 -tribus Buteonini C = rody Kaupifalco, Heterospizias, Butastur, Buteo, Parabuteo, Rupornis + Aquilinae A (okrem rodov Spizastur a Oraetus) 
-podčeľaď Craxireginae je staršia náhrada názvu Buteoninae, ktorá sa ale neujala. 
Tento zoznam starších taxónov nie je úplný; napríklad v prípade podčeľade Buteoninae možno v staršej literatúre nájsť aj veľa iných vymedzení.

Zdroje vyššie uvedeného systému (pokiaľ vyššie nie je uvedené inak): Slovenské mená vtákov sveta (excelovská verzia online): verzia SMVS_2011_IX_07, verzia SMVS_2016_10_23 a verzia SMVS_13_aug_2020  a FERIANC, O., MATOUŠEK, B. Slovenské mená vtákov. II. časť. In: Múzeum, č. 3 1978. S. 23 a nasl. CATANACH, T. A. et al. Enigmas no longer: using Ultraconserved Elements to place several unusual hawk taxa and address the non-monophyly of the genus Accipiter (Accipitriformes: Accipitridae). 2023 bioRxiv 2023.07.13.548898 Gaudin, Jimmy. (2024). La classification des oiseaux, à l'heure de la phylogénie moléculaire. Gaudin, Jimmy. (March 2024). L'inventaire taxonomique des oiseaux du monde, revu, augmenté et corrigé. Taxonomic checklist of Birds of the World, updated and corrected. Gaudin, Jimmy. (February 2024). Inventaire taxonomique des oiseaux du monde. Gregory, Steven & Sangster, George & Worthy, Trevor & Scofield, R.. (2024). Falling through the cracks: a family-group name for a clade of hawks and eagles (Accipitridae) including Morphnus Dumont, 1816, Harpia Vieillot, 1816, Harpyopsis Salvadori, 1875 and Macheiramphus Bonaparte, 1850. 2. N5–N17. Mather, Ellen & Lee, Michael & Camens, Aaron & Worthy, Trevor. (2023). A giant raptor (Aves: Accipitridae) from the Pleistocene of southern Australia. Journal of Ornithology. 164. HBW / BirdLife Taxonomy Checklist v8.1 (January 2024)  Taxonomy in Flux Checklist 3.08  a  (prístup 16.4.2024) H&M4 Checklist - Accipitridae  (prístup 16. 4. 2024)Mindell, David & Fuchs, Jérôme & Johnson, Jeff. (2018). Phylogeny, Taxonomy, and Geographic Diversity of Diurnal Raptors: Falconiformes, Accipitriformes, and Cathartiformes. Nagy, Jenő & Tökölyi, Jácint. (2014). Phylogeny, Historical Biogeography and the Evolution of Migration in Accipitrid Birds of Prey (Aves: Accipitriformes). Ornis Hungarica. 22. 15-35. 10.2478/orhu-2014-0008. MIGOTTO, R. Filogenia de Accipitridae (Aves: Accipitriformes) com base em caracteres osteológicos. Tese apresentada ao Instituto de Biociências da Universidade de São Paulo, para a obtenção de Título de Doutor em Ciências, na Área de Zoologia.2013  Griffiths, C.S., Barrowclough, G.F., Groth, J.G. and Mertz, L.A. (2007), Phylogeny, diversity, and classification of the Accipitridae based on DNA sequences of the RAG-1 exon. Journal of Avian Biology, 38: 587-602. LERNER, H. R. L. Molecular Phylogenetics of Diurnal Birds of Prey in the Avian Accipitridae Family (A dissertation submitted in partial fulfillment of the requirements for the degree of Doctor of Philosophy (Ecology and Evolutionary Biology) in The University of Michigan). 2007 Lerner, Heather & Mindell, David. (2005). Phylogeny of eagles, Old World vultures, and other Accipitridae based on nuclear and mitochondrial DNA. Molecular phylogenetics and evolution. 37. 327-46. Lerner, Heather & Christidis, Les & Gamauf, Anita & Griffiths, Carole & Haring, Elisabeth & Huddleston, Christopher & Kabra, Sonia & Kocum, Annett & Krosby, Meade & Kvaloy, Kirsti & Mindell, David & Rasmussen, Pamela & Røv, Nils & Wadleigh, Rachel & Wink, Michael & Jan, & Gjershaug, Jan. (2016). Phylogeny and new taxonomy of the Booted Eagles (Accipitriformes: Aquilinae). Zootaxa. 4216. 301-320.  Кадастр генетического фонда Кыргызстана - Том IV - Тип CHORDATA – Хордовые. Бишкек 2015  Sangster G, Kirwan GM, Fuchs J, Dickinson EC, Elliott A, Gregory SMS (2021) A new genus for the tiny hawk Accipiter superciliosus and semicollared hawk A. collaris (Aves: Accipitridae), with comments on the generic name for the crested goshawk A. trivirgatus and Sulawesi goshawk A. griseiceps. Vertebrate Zoology 71: 419-424.  Accipitridae. In: Mikko's Phylogeny Archive cca 2019  (nefunkčné vnútorné linky sú vo funkčnom stave tu: ), prístup: 16. 4. 2024Accipitridae. In: Mikko's Phylogeny Archive 2005  (obsah: )GRZIMEK, B. et al.. Grzimeks Tierleben, Enzyklopädie des Tierreiches. Band VII: Vögel. Kindler Verlag. 1968JOLLIE, M. A contribution to the morphology and phylogeny of the Falconiformes. Pt. IV. Evolutionary Theory, 3, 1977. HOLDAWAY, R. N. Systematics and palaeobiology of Haast's Eagle (Harpagornis moorei Haast, 1872) (Aves: Accipitridae). 1991 BRODKORB, P. CATALOGUE OF FOSSIL BIRDS: Part 2 (Anseriformes through Galliformes). In: Bulletin of the Florida State Museum. č. 3, 1964 Systém recentních taxonů živočišné říše Animalia (2005) FRIEDMANN, H., RIDGWAY, R. The Birds of North and Middle America…Part XI. 1950 BOCK, W. J. History and nomenclature of avian family-group names. Bulletin of the AMNH ; no. 222. 1994. S. 132, 133, 172, 173  (a )VERHEYEN, R. Revision de la systematique des Falconiformes. Bulletin - Institut royal des Sciences naturelles de Belgique. Tome XXXV, no. 37. 1959 PETERS, J. L. Check/list of the birds of the world. Vol. 1. 1st ed. 1931 BALLMANN, P. Fossile Vögel aus dem Neogen von Gargano. Scripta Geol. 17, 1973. MENZBIR, M. A. Fauna Rosii. Pticy (Aves). Tom VI. Falconiformes. Vypusk 1. 1916 HEINE, F., REICHENOW, A. Nomenclator Musei Heineani Ornithologici; Verzeichniss der Vogel-Sammlung des Kgl. Oberamtmanns Ferdinand Heine. 1890 REICHENOW, A. Die Vögel der zoologischen Gärten. Leitfaden zum Studium der Ornithologie mit besonderer Berücksichtigung der in Gefangenschaft gehaltenen Vögel : ein Handbuch für Vogelwirthe. 1882   GURNEY, J. H. A list of the diurnal birds of prey, with references and annotations; also a record of specimens preserved in the Norfolk and Norwich Museum. 1884 SUSCHKIN, P. Zur Morphologie des Vogelskelets. Vergleichende Osteologie der normalen Tagreaubvögel (Accipitres) und die Fragen der Classification. 1905  S. 4-7, 18-19 PELZELN, A. von Uebersicht der Geier und Falken der kaiserlichen ornithologischen Sammlung. 1862 BLYTH, E. Conspectus of the Ornithology of India, Burma, and the Malayan peninsula, inclusive of Sind, Asám, Ceylon, and the Nicobar islands. The Journal of the Asiatic Society of Bengal. Vol. 19. 1850. S. 317 a nasl. RIDGWAY, R. Pycraft's classificatio of the Falconiformes. Science, New Series, Vol. 17, No. 430 (Mar. 27, 1903), S. 509-511 FERIANC, O. Slovenské názvoslovie vtákov. Bratislava: SAV. 1958. S. 93 a nasl.Komisia pre zoologickú terminológiu: Zo zoologickej nomenklatúry. In: Slovenské odborné názvoslovie. č. 1. 1955. S. 15 – 20 a nasl.FERIANC, O. Slovenské mená dravcov (Falconiformes) sveta I. In: Kultúra slova č. 5. 1987. S. 149 a nasl.; Slovenské mená dravcov (Falconiformes) sveta II. In: Kultúra slova č. 10. 1987. S. 357 a nasl.MATOUŠEK, B. Slovenské menoslovie vtákov (Aves) fauny ČSFR. In: Kultúra slova č. 5. 1990. S. 149 a nasl.

Starší systém pozri tu.
Názvy
V súčasnosti aj minulosti sa táto čeľaď označuje názvom Accipitridae (staršie: Accipiteridae, Accipitriidae) - po slovensky: jastrabovité alebo staršie niekedy krahulcovité či krahuľcovitéHANČOVÁ, H. et al. Biológia v kocke. Bratislava: Art Area. 2001. S. 112Supy lovia iba rekreačne. In: Korzo, č. 141 (20. júna) 1997. Rôzne možné vymedzenia takto nazvanej čeľade sú uvedené v kapitole Rôzne vymedzenia čeľade a v kapitole Rozdelenie čeľade na viacero menších čeľadí. V 19. storočí sa namiesto tvaru Accipitridae často používali tvary Accipitrinae, Accipitrini či AccipitrinaBRODKORB, P. CATALOGUE OF FOSSIL BIRDS: Part 2 (Anseriformes through Galliformes). In: Bulletin of the Florida State Museum. č. 3, 1964. S. 261 , čo sú tvary ktoré sa dnes už nesmú používať na označenie čeľade (pretože koncovka –inae je dnes vyhradená pre podčeľade, koncovka –ini pre tribusy a koncovka –ina pre podtribusy)Glossary. In: International Code of Zoological Nomenclature 4th edition .

V minulosti sa táto čeľaď v jej rôznych vymedzeniach alternatívne označovala názvom Aquilidae (po slovensky: orlovitéFERIANC, Oskár. Slovenské ornitologické názvoslovie: s obrázkovým kľúčom pre určovanie slovenského vtáctva. Turčiansky Sv. Martin: Matica slovenská, 1942. S. 49 )TERRILL, S. E., RIX, C. E. The birds of South Australia, their distribution and habitat. In: The S.A. Ornithologist 19 (6/8). 1950  HARTERT, E. Die Vögel der paläarktischen Fauna. Band II. 1912-21. S. 1041 a nasl.  alebo názvom ButeonidaeOBERHOLSER, H. C. Outline of a classification of North American birds. 1905. S. 2  (zastarano niekedy: Buteidae; po slovensky doslova: "myšiakovité"). Rôzne možné vymedzenia takto nazvanej čeľade sú uvedené v kapitole Rôzne vymedzenia čeľade a v kapitole Rozdelenie čeľade na viacero menších čeľadí. V 19. storočí sa namiesto tvaru Aquilidae niekedy používal tvar Aquilinae a namiesto tvaru Buteonidae tvar Buteoninae, čo sú tvary ktoré sa dnes už nesmú používať na označenie čeľade (pretože koncovka –inae je dnes vyhradená pre podčeľade).

V minulosti sa táto čeľaď veľmi často alternatívne označovala názvom Falconidae (po slovensky: sokolovité) [v širšom zmysle]. Tento názov sa ale používal len v tých textoch, v ktorých bol do tejto čeľade zahrnutý aj rod sokol (Falco) a zopár s ním príbuzných rodov, čiže keď táto čeľaď popri tom, čo je hore označené ako Accipitridae A, zahŕňala minimálne aj obsah dnešnej čeľade sokolovité (Falconidae) [v užšom zmysle] a prípadne aj dnešnej čeľade kršiakovité (Pandionidae); pričom ale z takto vymedzenej čeľade boli často zároveň vylúčené supyRaubvögel. In: Meyer's Konversations-Lexikon. 14. Bd. 1896  S. 484BOETTICHER, H. von. Kurze Uebersicht über die Raubvögel und Eulen Bulgariens. Verhandlungen der Ornit. Ges. Bay., 4, 1927. S. 535 a nasl. BREHM, Alfred et al. Brehmův život zvířat, Díl III, První svazek: Ptáci. Bezhřebenní, potápěči, tučňákovití, buřňákovití, čápovití, husovití, dravci. V Praze: Josef Hokr, cca 1937/1938, S. 328 a nasl.. Čeľaď Falconidae (sokolovité) však bola v minulosti často vymedzená ešte širšie než v predchádzajúcej vete, keďže navyše zahŕňala (často s vylúčením supov) aj obsah dnešnej čeľade hadožrútovité alebo navyše aj obsah dnešnej čeľade kondorovité, čiže bola takmer či úplne zhodná s pojmom denné dravce - porov. v kapitole Rôzne vymedzenia čeľade. Treba tiež poznamenať, že v 19. storočí sa namiesto tvaru Falconidae niekedy používal tvar Falconinae alebo tvar FalconidaRÍZNER, Ľ. V. Živočíchopis. Uh. Skalica. 1875.S. 63 a nasl., čo sú tvary ktoré sa dnes už nesmú používať na označenie čeľade (pretože koncovka –inae je dnes vyhradená pre podčeľade a koncovka –ida sa väčšinou používa pre rady).

Rôzne vymedzenia čeľade
Najčastejšie súčasné vymedzenia čeľade jastrabovité (resp. orlovité resp. Buteonidae) sú takéto:
Čeľaď jastrabovité (Accipitridae) je dnes obyčajne vymedzená tak, že zahŕňa celý hore uvedený systém, čiže to, čo je hore označené ako Accipitridae A. V minulosti sa takto vymedzená čeľaď niekedy označovala názvom orlovité (Aquilidae)  TERRILL, S. E., RIX, C. E. The birds of South Australia, their distribution and habitat. In: The S.A. Ornithologist 19 (6/8). 1950  ZÁCHA, O., BAŤA, M. Malý myslivecký slovník. Olomouc: Alda, 1998, S. 35  alebo názvom ButeonidaePYCRAFT, W. P. Contributions to the Osteology of Birds – Part V. Falconiformes. In Proceedings of the Zoological Society of London. 1902  S. 315OBERHOLSER, H. C. Buteonidae versus Accipitridae. The Auk, Vol. 36, No. 4 (Oct., 1919), p. 569  SKINNER, M. P. Birds. In: Rules and Regulations – Yellowstone National Park Wyoming. 1922 .
Novšie je tiež pomerne časté vymedzenie čeľade jastrabovité (Accipitridae) hore označené ako Accipitridae B, t. j. od jastrabovitých je oddelená samostatná čeľaď luniakovité (Elanidae)Starikov IJ, Wink M. Old and Cosmopolite: Molecular Phylogeny of Tropical–Subtropical Kites (Aves: Elaninae) with Taxonomic Implications. Diversity. 2020; 12(9):327. https://www.mdpi.com/1424-2818/12/9/327 WINK, M., SAUER-GÜRTH, H. Phylogenetic Relationship in Diuranl Raptors base on nucleotide sequences of mitochondrial and nuclear marker genes. 2004. najmä S. 491 . 
Občas sa čeľaď jastrabovité (Accipitridae) chápe tak, že do nej sú síce zahrnuté luniaky, ale nie je do nej zahrnutý taxón Gypaetinae B, t.j. čeľaď jastrabovité zodpovedá taxónu Accipitridae A okrem Gypaetinae B.

Niektorí autori však chápu čeľaď jastrabovité (resp. orlovité resp. Buteonidae) širšie. Konkrétne:
 Niektorí autori do čeľade jastrabovité (Accipitridae) zaraďujú popri Accipitridae A aj to, čo sa dnes väčšinou označuje ako čeľaď kršiakovité (Pandionidae). V takýchto systémoch sa to, čo je v tomto článku označené ako čeľaď Accipitridae A, zaraďuje buď (podobne ako v hore uvedenom systéme) rozdelené na viacero podčeľadí alebo ako jedna podčeľaď Accipitrinae (hore označená ako Accipitrinae A), a kršiaky tvoria podčeľaď Pandioninae.Mayr, G. An osprey (Aves: Accipitridae: Pandioninae) from the early Oligocene of Germany. Senckenbergiana lethaea 86(1) 2006: 93-96SIBLEY, Ch. G., AHLQUIST, J. E., MONROE, B. L. A classification of the living birds of the world based on DNA-DNA hybridization studies. In: The Auk. No. 3. July 1988  V minulosti sa takto vymedzená čeľaď niekedy označovala názvom orlovité (Aquilidae) HARTERT, E. Die Vögel der paläarktischen Fauna. Band II. 1912-21. S. 1087 a nasl. HOERRING. R. Danmarks fauna; illustrerede haandbøger over den danske dyreverden... Fugle III. 1934  S. 155JOLLIE, M. A contribution to the morphology and phylogeny of the Falconiformes. Pt. I. Evolutionary Theory. Vol.1, No.9, 1976.  S. 291 horeHARTERT, E. Die Vögel der paläarktischen Fauna. Band II. 1912-21. S. 1087 a nasl. BALTHASAR, V. Ptactvo lužních lesů Sloveského Podunají. In: Bratislava: časopis Učené společnosti Šafaříkovy. Bratislava: Učená společnost Šafaříkova, 1934, 8(3), S. 189 a nasl.  alebo názvom ButeonidaeHARTERT, E. Die Vögel der paläarktischen Fauna. Band II. 1912-21. S. 1087 .
 Iní autori do čeľade jastrabovité (Accipitridae) zaraďujú popri Accipitridae A aj to, čo sa dnes väčšinou označuje ako čeľade kršiakovité a hadožrútovité (Sagittariidae), t. j. čeľaď jastrabovité je v tomto prípade zhodná s dnešným radom Accipitriformes v užšom zmysle (ale vždy bez kondorov). V takýchto systémoch sa to, čo je v tomto článku označené ako čeľaď Accipitridae A, zaraďuje buď (podobne ako v hore uvedenom systéme) rozdelené na viacero podčeľadí alebo ako jedna podčeľaď Accipitrinae (hore označená ako Accipitrinae A), kršiaky sa v takom prípade zaraďujú ako podčeľaď Pandioninae a hadožrúty ako podčeľaď Sagittariinae.Animal Diversity Web – Classification MILÍKOVSKÝ, J. CENOZOIC BIRDS OF THE WORLD - PART 1: EUROPE DICKINSON, E. C. The Howard & Moore Complete Checklist of the Birds of the World. Third Edition. Christopher Helm, London. 2003. S. 98

V minulosti bolo časté také vymedzenie čeľade jastrabovité (Accipitridae), pri ktorom bolo do čeľade zahrnuté aj to, čo sa dnes označuje ako čeľaď kršiakovité, ale zároveň z nej boli vylúčené supy. Alternatívne sa takto vymedzená čeľaď niekedy označovala názvom orlovité (Aquilidae) RÜST. Katalog der systematischen Vogelsammlung des Provinzial-Museums in Hannover. 1897  S. 69 a nasl. alebo názvom Buteonidae.
V minulosti (do začiatku 20. storočia) sa vyskytovalo aj také vymedzenie čeľade jastrabovité (Accipitridae, iné dobové názvy pozri v kapitole Názvy), pri ktorom bolo do čeľade zahrnuté aj to, čo sa dnes označuje ako čeľaď sokolovité (plus často navyše aj dnešná čeľaď kršiakovité, niekedy aj dnešná čeľaď hadožrútovité a ojedinele aj dnešná čeľaď kondorovité), ale často z nej boli zároveň vylúčené supy (spolu s kondorovitými); v extrémnom prípade (t. j. v prípade zahrnutia kršiakovitých, hadožrútovitých a kondorovitých) teda táto čeľaď zahŕňala všetko to, čo niekedy označuje ako tzv. denné dravce (t. j. tradičný rad Falconiformes v širšom zmysle/Accipitriformes v širšom zmysle)DÖBNER, E. P. Handbuch der Zoologie mit besonderer Berücksichtigung derjenigen Thiere, welch in Bezug auf Forst und Landwirthschaft, sowie hinsichtlich der Jagd vorzüglich wichtig sind...Erster Theil – Wirbel-Thiere. 1862. S. 235 a nasl. PERLEB, K. J. Lehrbuch der Naturgeschichte. 2. Bd.  Lehrbuch der Zoologie. Erste Abtheilung. 1831. S. 621  VIELLOT, L. J. P. Analyse d'une nouvelle ornithologie élémentaire. 1816 (reprint 1883). S. 22 a nasl. . Ojedinele sa táto čeľaď (vrátane kršiakovitých a supov, ale bez hadožrútovitých a kondorovitých) označovala názvom GypaetidaeHUXLEY, T. H. On the classification of birds…Proceedings of the Zoological Society of London. 1867. S. 464 , alebo (vrátane kršiakovitých, ale bez supov a kondorovitých) názvom orlovité (Aquilidae)POLÍVKA, F., KLÍMA, S, Živočíchopis pre nižšie triedy škôl strednýh. 1928. S. 82, 89 . Okrem toho sa veľmi často táto čeľaď označovala názvom sokolovité (Falconidae, iné dobové názvy pozri v kapitole Názvy) a do začiatku 19. storočia sa dokonca podľa vzoru Linného systému celý obsah tejto čeľade (vrátane kršiakovitých a hadožrútovitých, ale bez supov a kondorovitých) často klasifikoval ako rod sokol (Falco). Takéto široké použitie názvov jastrabovité (Accipitridae), sokolovité (Falconidae) a sokol (Falco) má s dnešným použitím týchto názvov len veľmi málo spoločné, lebo v dnešných systémoch sa tieto tri taxóny chápu oveľa užšie.BRANDT, J. F. Die Gruppen und Gattungen der Raubvögel Russlands in exomorphischer und craniologischer Beziehung. Journal für Ornithologie. 1853    

Historicky čeľaď jastrabovité (Accipitridae) niekedy naopak zahŕňala len malú časť dnešnej čeľade jastrabovité (Accipitridae A), lebo zahŕňala len to, čo sa v iných systémoch označuje ako (rôzne vymedzovaná) podčeľaď Accipitrinae: Konkrétne čeľaď obyčajne zahŕňala len rod Accipiter v tradičnom ponímaní (vo vyššie uvedenom systéme označený ako rod Accipiter B)OLPHE-GALLIARD, L. Contributions à la faune ornithologique de l'Europe occidentale : recueil comprenant les espèces d'oiseaux que se reproduisent dans cette région ou qui s'y montrent régulièrement de passage, augmenté de la description des principales espèces exotiques les plus voisines des indigènes ou susceptibles d'ètre confondues avec elles, ainsi que l'énumération des races domestiques. 1884-1892. Fascicule XX, S. 24 a nasl. FRIEDMANN, H., RIDGWAY, R. The Birds of North and Middle America…Part XI. 1950. S. 63  a staršie aj rod MorphnusJAMESON, W. On the Affinities of the Falconidae...In: The Calcutta Journal of Natural History. 1840.  najmä S. 319-320 (reprodukované aj tu v stĺpci 810  ) ; a v roku 2018 bolo navrhnuté označovať ako čeľaď Accipitridae taxón hore označený ako Accipitrinae E (čiže rod Accipiter v tradičnom ponímaní, rod Circus a taxón Melieracini)  (v spojení s Nagy-Tökölyi 2014 ). Rôzne rozsahy úzko vymedzenej čeľade Accipitridae možno orientačne vidieť aj v kapitole Rozdelenie čeľade na viacero menších čeľadí.

Aj čeľaď orlovité (Aquilidae) bola historicky niekedy vymedzená úzko. Konkrétne mohla zahŕňať:
 dnešnú čeľaď kršiakovité a malú časť dnešnej čeľade jastrabovité  (prípadne vrátane časti dnešnej čeľade sokolovitéSTAUDE, F. Grundriss eines natürlichen Systems der Vögel. In: Naumannia. 1854. S. 357 a nasl. );
 alebo len rod Aquila;
 a v roku 2018 bolo navrhnuté označovať ako čeľaď Aquilidae cipitridae taxón hore označený ako Aquilinae A.
Rôzne rozsahy úzko vymedzenej čeľade Aquilidae možno orientačne vidieť aj v kapitole Rozdelenie čeľade na viacero menších čeľadí.

Aj čeľaď Buteonidae bola historicky niekedy vymedzená úzko, spravidla ako ekvivalent podčeľade Buteoninae iných systémov. Konkrétne zahŕňala časť dnešnej čeľade jastrabovité (prípadne vrátane dnešnej čeľade hadožrútovité a časti dnešnej čeľade sokolovité)  a v roku 2018 bolo navrhnuté klasifikovať ako čeľaď Buteonidae to, čo sa v niektorých iných súčasných systémoch označuje ako podčeľaď Buteoninae.

Rozdelenie čeľade na viacero menších čeľadí
Občas (najmä v minulosti) sa v systémoch namiesto čeľade jastrabovité  uvádza viacero menších čeľadíBRODKORB, P. CATALOGUE OF FOSSIL BIRDS: Part 2 (Anseriformes through Galliformes). In: Bulletin of the Florida State Museum. č. 3, 1964  S. 261-262. V nedávnom období napr. Rivas-Fuenzalida 2018 navrhol nahradiť čeľaď jastranovité približne desiatimi menšími čeľaďami (napr. Elanidae, Aegypiidae, Accipitridae v užšom zmysle, Aquilidae, Buteonidae atď.), ktoré svojim rozsahom zodpovedajú tomu, čo sa inak v dnešných systémoch obyčajne klasifikuje ako podčeľade (napr. Elaninae, Aegypiinae, Accipitrinae, Aquilinae, Buteoninae atď.). V starších systémoch sa vyskytujú napríklad nasledujúce čeľade nahradzujúce dnešnú čeľaď jastrabovité (vo jej vymedzení Accipitridae A):
- čeľade Vulturidae (iný názov: Aegypiidae; po slovensky: supovité; t. j. supy) a Aquilidae (po slovensky: orlovité; iné názvy: Accipitridae [jastrabovité], Buteonidae ["myšiakovité"]), pričom dnešné kršiakovité sa zaraďovali buď do Aquilidae alebo do samostatnej čeľade, dnešné hadožrútovité sa zaraďovali buď do Vulturidae alebo do samostatnej čeľade (alebo zastarano do čeľade Accipitridae), Gypaetinae sa zaraďovali buď do Vulturidae alebo do Aquilidae alebo do samostatnej čeľade Gypaetidae a dnešné kondorovité boli zaradené buď do Vulturidae alebo do samostatnej čeľade PROZESKY, O. P. M., HAAGNER, C. A check-list of the birds of the Kalahari Gemsbok Park. 1962 HAY, O. P. Second Bibliography and Catalogue of the Fossil Vertebrata of North America 390(II). 1930. S. 314 BOUET, G. Oiseaux de l'Afrique tropical (premiere partie). 1955 SCHOUTEDEN, D. H. Faune du Congo Belge et du Ruanda-Urundi: III. Oiseaux non-passereaux. Annalen van het Koninklijk Museum van Belgisch-Kongo Tervuren (Belgie). Reeks in 8°. Zoologische Wetenschappen. Deel 29. S. 81 a nasl. DÖBNER, E. P. Handbuch der Zoologie mit besonderer Berücksichtigung derjenigen Thiere, welch in Bezug auf Forst und Landwirthschaft, sowie hinsichtlich der Jagd vorzüglich wichtig sind...Erster Theil – Wirbel-Thiere. 1862. S. 232 a nasl. 
-čeľade Vulturidae (t.j. supy) a Falconidae v širšom zmysle (po slovensky sokolovité; iný názov: Accipitridae; vrátane dnešných sokolovitých), pričom dnešné kršiakovité sa zaraďovali buď do Falconidae v širšom zmysle alebo do samostatnej čeľade, dnešné hadožrútovité sa zaraďovali buď do Falconidae v širšom zmysle alebo do Vulturidae alebo do samostatnej čeľade, dnešné kondorovité boli zaradené buď do Vulturidae alebo do samostatnej čeľade, Gypaetinae sa zaraďovali buď do Vulturidae alebo do Falconidae v širšom zmysle alebo do samostatnej čeľade  Gypaetidae, a rod Gypohierax sa ojedinel vyčleňoval do samostatnej čeľade GypohieracidaeBREHM, Alfred et al. Brehmův život zvířat, Díl III, První svazek: Ptáci. Bezhřebenní, potápěči, tučňákovití, buřňákovití, čápovití, husovití, dravci. V Praze: Josef Hokr, cca 1937/1938, S. 306 a nasl.
-čeľade Vulturidae (t. j. supy, vrátane Gypaetinae a dnešných kondorovitých), Aquilidae (vrátane napr. rodov Morphnus, Leptodon, Rosthramus a dnešných kršiakovitých, hadožrútovitých a časti dnešných sokolovitých) a Falconidae (t. j. časť dnešných sokolovitých a napr. dnešné rody Accipiter, Circus, Pernis, Harpagus, Elanus, Milvus a Buteo)
-skupina Saproharpages (t. j. supy bez Gypaetinae) a čeľade Asturidae (vrátane dnešných hadožrútovitých) a Aquilidae (rody typu Aquila, Haliaaetus, Milvus plus dnešné Gypaetinae a kršiakovité)
- čeľade Elanidae, Aegypiidae (t. j. supy), Pernidae a ButeonidaeVERHEYEN, R. A new classification for the non-passerine birds of the world. Institut royal des Sciences naturelles de Belgique – Bulletin, Tome XXXVII, n°27. 1961 
- čeľade Vulturidae (t.j. supy), Accipitridae v užšom zmysle (iný názov: Asturidae; t.j. len vtedajšie rody Accipiter a Astur), Aquilidae, Milvidae a Buteonidae (iný názov: Buteidae), pričom rod Circus bol zaradený buď do Accipitridae v užšom zmysle, do Milvidae alebo do samostatnej čeľade Circidae, dnešné kršiakovité boli zaradené buď do Aquilidae alebo ako samostatná čeľaď, dnešné hadožrútovité boli zaradené buď do Vulturidae alebo (zriedkavo) do Buteonidae alebo ako samostatná čeľaď, dnešné kondorovité boli zaradené buď do Vulturidae aleb ako samostatná čeľaď, a Gypaetinae sa zaraďovali buď do Vulturidae alebo ako samostatná čeľaď Gypaetidae BREHM, A., MAULE, V. S., MEYER-ABICH, A. Brehmův život zvířat, Svazek 19: Ptáci. Kolibříci, datlové. Praha: Gutenberg Ota Lebenhart, 1929, S. 342 a nasl. https://www.obalkyknih.cz/file/toc/344249/pdf  a Svazek 21. S. 9, 319 https://www.digitalniknihovna.cz/mzk/view/uuid:62db7df0-74b2-11e4-b2f6-005056827e51?page=uuid:1ba611b0-b5f9-11e4-9a04-5ef3fc9bb22f&fulltext=Vultur CSEREY, A. Az állatok természetrajza. Bratislava, Budapešť: Stampfel Károly Kiadása.1903 S. 51 a nasl. DYBOWSKI, B. Spis systematyczny gatunków i ras zwierzat kregowych fauny wschodniej Syberyi. 1922  4PARIS, P. Les oiseaux d'Europe. 1906. S. 11 a nasl. Sundevall 1972 citovaný in: EYTON, T. C. On the form of the posterior margin of the sternum of the Vulturidae. In:  Contributions to Ornithology 1849. S. 132-3 
- čeľade Vulturidae, Accipitridae v užšom zmysle, Aquilidae, Circaetidae, Circidae, Pernidae, Milvidae a Buteonidae OLPHE-GALLIARD, L. Contributions à la faune ornithologique de l'Europe occidentale : recueil comprenant les espèces d'oiseaux que se reproduisent dans cette région ou qui s'y montrent régulièrement de passage, augmenté de la description des principales espèces exotiques les plus voisines des indigènes ou susceptibles d'ètre confondues avec elles, ainsi que l'énumération des races domestiques. 1884-1892. Fascicule XVII až XXI. 
- čeľade Vulturidae ("Vulturinae"; rody Vultur, Otogyps, Gyps a Gypiscus), Gypaetidae ("Gypaetinae"), Asturidae ("Asturinae"; napr. dnešné rody Accipiter, Astur, Melierax, Circus, Harpia, Morphnus, Buteo, plus dnešné hadožrútovité), Circaetidae ("Circaetinae"; vrátane dnešných rodov Butastur, Ictinia a dnešných taxónov Perninae, Elaninae, kršiakovité a plazožrútovité), Haliaaetidae ("Haliaaetinae"), Aquilidae ("Aquilinae")Sundevall 1874, citovaný in: Sundevall's Tentamen. 1889. S. 309 a nasl.  SUNDEVALL, C. J. Förnyad anordning av Dagrovfoglarna (Dispositio nova Accipitrum Hemeroharpagorum). Öfversigt af Kingl. Vetenskaps-Akademiens Förhandlingar 1874. No 2.  

Zdroje

 Iné projekty