Zasvätený život

Zasvätený život v katolíckej cirkvi je spôsob života jednotlivcov, ktorí prijali evanjeliové rady v podobe sľubu. Tento spôsob života je integrálnou súčasťou života cirkvi, zároveň nie je súčasťou jej hierarchickej štruktúry. Pri zasvätenom živote sa človek zasväcuje Bohu. Zasvätený život poznajú okrem Katolíckej cirkvi aj iné cirkvi (hlavne Pravoslávna a Anglikánska cirkev), aj keď spôsob zasväteného života môže byť odlišný.

Človek, ktorý sa rozhodne pre zasvätený život prijíma nasledovné evanjeliové rady:
 chudoba – vyznáva, že iba Boh je jediné bohatstvo človeka,
 čistota – odovzdanie sa Bohu s nerozdeleným srdcom,
 poslušnosť – podľa vzoru Krista, pre ktorého bolo najdôležitejšie plniť Božiu vôľu.

Tí, čo slobodne prijmú povolanie, majú povinnosť zachovávať čistotu v celibáte a venovať sa činnosti podľa vlastnej charizmy.

 Odev 
Oblečenie je vonkajším znakom zasväteného života a zároveň príslušnosti do určitej rehoľnej komunity. Niektoré spoločenstvá nemajú vlastný rehoľný odev (hlavne sekulárne inštitúty). V ženských spoločenstvách na Slovensku je silne zakorenená tradícia nosiť rehoľný odev, hoci sú už aj výnimky. Ak zasvätené osoby majú bežné oblečenie, má byť dôstojné a ma byť na ňom vhodný znak, ktorý poukazuje na ich zasvätenie.

 Rozdelenie 
V cirkvi počas jej histórie vyrástli rozličné formy samotárskeho alebo spoločného života. V Rímskokatolíckej cirkvi sa podľa spôsobu schválenia rozdeľujú rehole na tie, ktoré sú schválené Apoštolskou stolicou – pápežského práva,  a rehole biskupského práva, ktoré majú zatiaľ schválenie niektorého diecézneho biskupa. Diecézny biskup vo svojej diecéze môže zriadiť inštitúty zasväteného života, len keď sa poradil s Apoštolskou stolicou.
Katolícka cirkev rozlišuje tieto hlavné formy zasväteného života:
 Pustovnícky život
 Rehoľný život (mníšske inštitúty, rády a kongregácie)
 Sekulárne inštitúty

K týmto formám zasväteného života sa približujú:
 Zasvätené panny a vdovy
 Spoločnosti apoštolského života

V posledných desaťročiach v Katolíckej cirkvi nastal rozkvet nových hnutí, komunít a spoločenstiev. Väčšina nových hnutí určitým spôsobom preberá niektoré prvky zasväteného života, ale nemožno ich označiť za rehoľné komunity, keďže  v nich prirodzene vedľa seba koexistujú členovia žijúci v celibáte, ako aj rodiny a slobodní laici hľadajúci svoju životnú cestu.

 Pustovnícky život 
Treba rozlišovať pustovníkov (eremiti) a mníchov, pretože mníšsky spôsob života je typický spoločným životom v kláštornom spoločenstve. 
Pustovníci by mali zložiť do rúk diecézneho biskupa profesiu troch evanjeliových rád, zasväcujú život Bohu na spásu sveta prísnym odlúčením sa od sveta, tichom samoty, modlitbou a pokáním.

 Rehoľný život 

Mníšsky život na kresťanskom Východe sa objavil už na počiatku kresťanstva v 3. storočí a existuje najmä uprostred pravoslávnych cirkví. Pre mníchov je charakteristické: ustavičná modlitba, uvažovanie nad Božím slovom (lectio divina), pôst, mlčanie, život v kláštornom spoločenstve alebo v pustovni. Rovnako aj na Západe sa praktizoval mníšsky život a vznikali rôzne formy ktoré patrili do tzv. cenobitskej alebo eremitskej tradície. Západné mníšstvo bolo inšpirované sv. Benediktom.
Od iných foriem sa rehoľný život odlišuje predovšetkým verejnou profesiou evanjeliových rád (teda verejným zložením sľubu chudoby, čistoty a poslušnosti), spoločným životom a svedectvom kresťanského života. Je to trvalý životný stav veriaceho človeka. 
Mnísi (mníšky) si volia uzavretý priestor (tzv. klauzúra) ako prostredie ktoré je prejavom radikálnej chudoby (zrieknutie sa nielen vecí, ale aj priestoru, kontaktov atď.).

 Rozdelenie 
 kontemplatívny (mníšsky) rehoľný život – venujú sa prevažne modlitbe
 apoštolský rehoľný život – venujú sa prevažne apoštolskej činnosti

 Najznámejšie rehoľné rády a kogregácie 
 mníšske (kontemplatívne):
 Rád svätého Bazila Veľkého (Baziliáni, OSBM) – gréckokatolícky
 Rád svätého Benedikta (Benediktíni, OSB)
 Cisterciáni (OCist- pôvodní cisterciáni, OSCO/OCR – cisterciáni prísnej observancie – trapisti)
 Studiti 
 Kamalduli (OSBCam)
 Kartuziáni (OCart)
 kontemplatívno-apoštolské a apoštolské:
 Karmelitáni (OCarm – „obutí“, nereformovaní; OCD – bosí)
 Rád menších bratov (Františkáni, OFM)
 Rád menších bratov konventuálov minoritov (Minoriti, OFMConv)
 Rád menších bratov kapucínov (Kapucíni, OFMCap.)
 Klarisky
 Rehoľa kazateľov (Dominikáni, OP)
 Premonštráti (Kánonický rád premonštrátov, OPraem.)
 Spoločnosť Ježišova (Jezuiti, SJ)
 Kongregácia Najsvätejšieho Vykupiteľa (Redemptoristi, CSsR)
 Spoločnosť Božieho Slova (Verbisti, SVD)
 Misionárky lásky (Sestry Matky Terezy, MC)
 Vincentíni (lazaristi, Misijná spoločnosť sv. Vincenta, CM)
 Saleziáni Don Bosca (Saleziáni, SDB)
 Piaristi (SchP)
 Kongregácia školských sestier de Notre Dame (ŠSND)

 Sekulárne inštitúty 
Sú formou zasväteného života, v ktorej ľudia záväzkom prijímajú evanjeliové rady a udržujú vzájomné spoločenstvo so sekulárnym spôsobom života.

 Rozdelenie 
Inštitúty sa delia na 
 laické
 klerické
 miešané.
Podľa záväznej terminológie inštitúty, ktoré z vôle zakladateľa alebo na základe uznanej tradície nemajú charakter ani cieľ spojený s vykonávaním kňazských sľubov, sa nazývajú sa laickými inštitútmi Kódex kánonického práva, kán. 588.

 Najznámejšie inštitúty 
 spoločenstvo Fatima
 malé sestry a malí bratia Ježišovi

 Spoločnosti apoštolského života 
K predchádzajúcim formám zasväteného života sú príbuzné spoločnosti, ktorých muži a ženy bez evanjeliových rád (rehoľných sľubov) sledujú svoj apoštolský cieľ žijúc spoločným životom, zachovávaním vlastných stanov. V týchto spoločenstvách nie je výnimkou sa zaviazať sľubmi, ktoré majú osobitný charakter a odlišujú sa od rehoľných aj sekulárnych inštitútov. 

Tieto spoločnosti vznikli a vznikajú po Druhom vatikánskom koncile. V mnohých prípadoch sú podobné iným už jestvujúcim spoločnostiam. Vznik a pôsobenie musí potvrdiť cirkevná autorita, ktorá preskúma autentickosť, činnosť, šírenie spoločnosti.

Najznámejšie spoločnosti apoštolského života:
 spoločenstvo Fokoláre

 Zasvätené panny a vdovy 
Sú to ženy, ktoré sa so schválením Cirkvi (prostredníctvom biskupa) rozhodli žiť v stave trvalého panenstva alebo trvalej čistoty v miestnej cirkvi. Neskladajú teda sľub poslušnosti a chudoby.

Diecézny biskup ich podľa liturgického obradu (consecratio virginum) zasvätí Bohu a odovzdá ich službe Cirkvi. Stav zasvätených pannien zaväzuje ženu žijúcu vo svete (alebo rehoľníčku) k modlitbe, pokániu, službe blížnym a apoštolskej práci podľa stavu a charizmy akú dostala. Aby mohli vernejšie zachovávať svoje predsavzatie môžu žiť spoločne. Najbližšie spoločenstvo existuje v Prahe. Je možné sa stretnúť aj so spoločenstvom vdovcov, ktorý sa zasvätili Bohu.

 Laickí dobrovoľníci 
Ľudovo nazvaný terciári. Osobitná forma účasti veriacich laikov na zasvätenom živote, ktorí sú tzv. pridružení členovia nejakej komunity. Podieľajú sa na živote a venujú sa apoštolátu rehoľného spoločenstva. Majú určitý okruh kompetencií, čím sa podieľajú na činnosti daného spoločenstva.

Najznámejší laickí dobrovoľníci:
 Františkánsky svetský rád - OFS, samostatný Františkánsky rád s vlastnou Regulou, Konštitúciami a Štatútom. S vlastným vedením, Generálnym ministrom a ostatnými potrebnými službami. Od ostatných laických spoločenstiev sa líši "stavom" -ORDO.
 tretí rád sv. Dominika
 JEV - jezuitskí dobrovoľníci
 Saleziánski dobrovoľníci

 Zasvätený život na Slovensku 

Okrem mužských a ženských rehoľných rádov a združení pôsobia na Slovensku aj nasledujúce inštitúty a združenia zasväteného života:

 Inštitúty 

 Meno  Ľudovo  Skratka  PoznámkaSekulárny inštitút BetániaSIBSekulárny inštitút don Boscových dobrovoľníčok VDBSekulárny inštitút Fatima SFSekulárny inštitút Karmelitánsko-tereziánska únia UCTSekulárny inštitút Krista VeľkňazaSekulárny inštitút Nepoškvrnenej Matky Cirkvi INMCSekulárny inštitút Panny Márie PrícestnejSekulárny inštitút sv. Angely Merici(Spoločnosť sv. Uršule)sekulárne uršulínkyFrantiškánsky svetský rádOFSSvetský rád bosých karmelitánovOCDSKomunita Ján KrstiteľKomunita Kráľovnej pokojaMisijné združenie Ducha SvätéhoNárodné združenie spolkov kresťanskej lásky

 Laické združenia 

Laické združenie Pro Deo et Fratribus – Rodina Panny Márie (skatka PDF) a Laicke združenie sestier Nepoškvrneného Srdca Panny Márie Fatimskej

 Pozri aj 
 Mních (životný štýl)
 Rehoľný rád
 Zoznam mužských rehoľných rádov a združení na Slovensku
 Zoznam ženských rehoľných rádov a združení

 Referencie 

 Spracované podľa 
Katechizmus Katolíckej cirkvi, SSV, Trnava 1998.
Vita Consecrata, Ján Pavol II, SSV, Trnava 2001.
 Ján Babjak (zost.): Rehole a kongregácie na Slovensku. 1. vydanie. Trnava : Dobrá kniha, 1998. 368 s. ISBN 80-7141-183-3
 ŘEHOLNÍ ŽIVOT V ČESKÝCH ZEMÍCH : Řeholní řády a kongregace, sekulární instituty a společnosti apoštolského života v České republice. Kostelní Vydří : Karmelitánské nakladatelství, 1997. 320 s. EDICE ENCYKLOPEDIE. ISBN 80-7192-222-6

 Externé odkazy 
 Konferencia vyšších rehoľných predstavených na Slovensku
 Zasvätený život – vzťah či „na ocot“?, bezhranicnalaska.sk
 Zasvätený život, vincentini.sk 
 Časopis Zasvätený život 



Kategória:Spiritualita
Kategória:Asketizmus
Kategória:Kresťanské pojmy