Politická strana

Politická strana je organizovaná veľká skupina ľudí (v dnešnej dobe už spravidla politická organizácia), ktorej cieľom je získanie (štátnej) moci a/alebo presadzovanie určitej ideológie a/alebo riešenia nejakého problému. Na Slovensku a v Česku je politickou stranou de facto aj politické hnutie (pozri nižšie).

Právne je na Slovensku politická strana (a politické hnutie) v súčasnosti definovaná v príslušnom zákone ako "právnická osoba, ktorá sa zapisuje do registra strán".

 Politické hnutie 
V ústavoprávnej teórii je politické hnutie "voľnejšie združenie alebo zoskupenie osôb so spoločným záujmom."CHOVANEC, J., PALÚŠ, I. Lexikón ústavného práva. Bratislava: Procom, 2004. ISBN: 80-85717-13-1

Pokiaľ ide chápanie politického hnutia v právnych predpisoch, na Slovensku a v Česku od januára 1990 do októbra 1991 existoval v texte príslušného zákona mierny (a nejasný) rozdiel medzi politickou stranou a politickým hnutím - politické hnutia mohli byť na rozdiel od politickej strany združeniami nielen občanov, ale aj politických strán či spoločenských organizácií, a zrejme boli myslené ako masovejšie zoskupenia než politické strany. Od novembra 1991 však príslušný zákon síce čisto formálne rozlišuje termíny politická strana a politické hnutie, ale pre obe platia presne tie isté ustanovenia a v texte zákona nie je pre politické hnutie uvedená definícia odlišná od definície politickej strany. Na účely toho, čo upravujú právne predpisy, je teda politické hnutie a politická strana od novembra 1991 vecne to isté. Pokiaľ ide o konkrétnu definíciu, od roku 2005 je politická strana aj politické hnutie v slovenskom zákone definovaná/-né ako "právnická osoba, ktorá sa zapisuje do registra strán".§ 8 zákona č. 15/1990 Zb. o politických stranách [po česky: zákon č. 15/1990 Sb. o politických stranách] (účinný do októbra 1991)zákon č. 421/1991 Zb. o združovaní v politických stranách a v politických hnutiach [po česky: zákon č. 424/1991 Sb. o sdružování v politických stranách a v politických hnutích] (účinný od novembra 1991 do mája 2005 (Slovensko) resp. dodnes (Česko) zákon č. 85/2005 Z. z. o politických stranách a politických hnutiach (účinný od júna 2005)

Príkladmi politických hnutí na Slovensku sú: Progresívne Slovensko, REPUBLIKA či HZDS.

 Charakteristika politickej strany 
Vlastnosti politických strán:
 stabilná organizácia zahŕňajúca celú krajinu (resp. celý región)
 stabilné stotožnenie sa členov s organizáciou (ideologické alebo pragmatické)

V dnešných demokratických systémoch dostáva politická strana mandát na napĺňanie svojich cieľov prostredníctvom volieb. Cieľom môže byť aj zničenie demokracie a nastolenie diktatúry - spravidla triednej alebo národnostnej. V záujme tolerovania a uznania strany štátom vydáva stanovy a registruje sa.

V nedemokratických (totalitných, diktatúrach) systémoch je spoločenstvom na ovládanie ostatných a voľby slúžia na predstieranie slobody a demokracie.

Strany sú väčšinou financované zo štátneho rozpočtu.

 Delenia 

Tradičné delenie:
 konzervatívne strany
 liberálne strany
 sociálne strany

Delenie typu ľavica-pravica:
 pravicové strany: konzervatívne strany, monarchistické strany, statkárske strany, fašistické strany
 stredové strany:
 stredopravé strany
 stredoľavé strany
 ľavicové strany: sociálnodemokratické strany, komunistické strany
 ostatné: národnostné strany, náboženské strany, ekologické strany, profesné strany a iné

Delenie typu vláda-opozícia:
 vládne strany: tvoria vládu, a to buď samostatne alebo v koalícii
 opozičné strany: netvoria vládu a snažia sa prevziať politickú moc voľbami

Delenie podľa systémovosti:
 systémové strany
 antisystémové strany (napr. extrémna pravica alebo extrémna ľavica)

 Dejiny 
Politické strany vznikali pôvodne ako záujmové skupiny v rámci mocenskej elity, ktoré začali vytvárať lokálne skupiny (politické kluby) a postupne sa organizovali do politických strán.

Na Slovensku sa napríklad už pre 15. či 16. storočie hovorí o stranách v uhorskom sneme (zápoľskovská strana a pod.), ktoré spĺňali mnohé z hore uvedených bodov. Za prvé moderné politické strany sa však považujú až whigovia a toryovia v anglickom parlamente (od 17. stor.), ďalej girondisti a jakobíni vo francúzskom parlamente v čase francúzskej revolúcie (koniec 18. stor.) a napokon celý rad politických strán, ktoré vznikali v Európe v 19. stor. - na Slovensku Slovenská národná strana a Ľudová strana.

V 19. storočí vzniklo tradičné rozdelenie na ľavicu, stred a pravicu (pôvodne podľa zasadacieho poriadku vo francúzskom parlamente).

 Pozri aj 
 Zoznam politických strán a politických hnutí v Slovenskej republike

 Ref 

Politické strany