Šoltýska

Šoltýska je obec na Slovensku v okrese Poltár, horná časť sa nazýva Ľubienka.

 Polohopis 
Šoltýska sa nachádza v západnej časti Stolických vrchov vo výške 650 až  Rozprestiera sa  v trojuholníku tvoreného troma vrchmi Perešom (), Homračkou () a Turčiankou (, vo vrcholovej časti Slovenského Rudohoria. Jej kataster sa rozkladá na ploche 439 ha. Obec leží v údolí kde pramení potok, ktorý sa asi po 2 km vlieva do potoka Kokavka.

 Dejiny 
Šoltýsku založil gróf Anton Forgáč v roku 1796. Na jeho počesť bola osada v čase založenia nazvaná Antalfalva (Antonova Dedina).Kronika obce Šoltýska. Neskoršie došlo k zmene názvu dediny z Antalfalva na Šoltýska. Časť forgačovských majetkov sa nachádzala v tom čase (koncom osemnásteho storočia) v kokavskom katastri. Podľa dostupných údajov vlastnili Forgáčovci až polovicu Kokavy od roku 1595.Leon Sokolovský - Stručné dejiny Malohontu do roku 1803. Vydalo Vydavateľstvo GRADUS Martin v r.1997 pre TAURIS, a.s., Rimavská Sobota. Založenie Šoltýsky súviselo s rozvojom priemyselnej výroby, najmä skla, v okolitých dedinách a usadlostiach. Forgáčovci si uvedomili, že hlavným zdrojom ich príjmov v budúcnosti môžu byť zisky z manufaktúr a preto sa zamerali na ich zakladanie.

V roku 1750 založili prvú manufaktúru na výrobu papiera v údolí Rimavice, 2 km severne od obce Kokava. V roku 1803 založili sklársku hutu na výrobu tabuľového skla v lokalite Dolina v údolí Rimavice cca 18 km severne od Kokavy. Ako kurivo pre roztavenie sklárskej suroviny (kremeňa) sa v sklárskych hutách v tom čase používalo suché bukové drevo. Využitie inej energie v tých časoch ešte nebolo v týchto lokalitách známe. K tomu bolo potrebné mnoho drevorubačov a povozníkov so záprahmi. Forgáčovci preto využili, možnosť, ktorú im ponúkol patent cisára Jozefa II. z roku 1785 o zrušení nevoľníctva a v roku 1796 najali verbovačov, ktorí im pomohli naverbovať a presídliť na ich majetky do severnej a severozápadnej časti kokavského katastra 134 rodín. Presídlenci, boli to drevorubači, ktorí prišli klčovať okolité bukové lesy, založili osady z ktorých neskoršie vznikli samostatné obce Šoltýska, Lom nad Rimavicou a Ďubákovo. Ďalší presídlenci vytvorili laznícke usadlosti Čremoš a Pereš.Pavel Spišiak - Kokava nad Rimavicou v období neskorého feudalizmu a kapitalizmu. Vydavateľstvo Osveta š.p. Martin pre Miestne kultúrne stredisko v Kokave nad Rimavicou r. 1990.  Presídlenci najmä do Šoltýsky, boli z viacerých stolíc. Väčšina bola zo zvolenskej stolice, ale boli medzi nimi aj prisťahovalci z oravskej (veľká časť z nich bola goralského pôvodu)RAVASZ, Ábel; KOVÁCS, Ľuboš; ZAMIŠKOVÁ, Anna. Atlas Goralov Slovenska. Bratislava : Veda, 2025. 160 s. ISBN 978-80-224-2119-5. S. 41, 52, 111, 139., abovskej, trenčianskej stolice a dokonca aj z moravského Hrozenkova.ŠA Banská Bystrica. Fond Malohontského dištriktu 1688-1803. Celkom bolo do Šoltýsky presídlených 53 rodín. V čase svojho vzniku patrila Šoltýska do Malohontského dištriktu, ktorý bol súčasťou Hontianskej stolice.Leon Sokolovský - Erb a ostatné symboly obce Šoltýska - Historická, sfragistická, heraldická a vexilologická štúdia vypracovaná pri príležitosti odovzdávaniu obecných symbolov do používania. 2006.
Niekoľko vĺn kolonistov z obce Šoltýska, Ďubákovo a Lom nad Rimavicou sa v roku 1795 vybralo do regiónu Bihar (územie na západe dnešného Rumunska), aby pracovali ako drevorubači. Častokrát išlo o prvogeneračných kolonistov pôvodom z Oravy. Po príchode postupne vytvorili vlastné obce, ako Bodonoš či Nová Huta. 

Koncom 19.storočia dosídlili goralskí vrchári aj lazy okolitých obcí- Hradište a Krná. Veľká časť vrchárov pochádzala z Detvy, no sekundárne aj z obcí Šoltýska, Drábsko či Ďubákovo. Ich prítomnosť sa dá vystopovať zo zvyšujúceho sa podielu rímskokatolíckeho obyvateľstva týchto, pôvodne evanjelických obcí. Kontakt medzi obyvateľmi obce a ich lazov boli veľmi zriedkavé.

Od roku 1803 patrila Šoltýska do novo vzniknutej Gemersko-Malohontskej stolice. V roku 1809 vznikla samostatná rímskokatolícka farnosť. V roku 1834 ukončenie výstavby a vysvätenie kostola (Rožňavské biskupstvo).Ján Belčany: Dejiny brezníckej farnosti. FÚ Breznička 1958  Aj v tomto období fungovala vnútroštátna migrácia, predovšetkým goralského obyvateľstva. Práve v roku 1921 sa obyvatelia obce Šoltýska spolupodieľali na vytvorení kolónie Bukovinka popri maďarských hraniciach. V roku 1923 sa spolu s vrchármi z obce Lom nad Rimavicou zúčastnili na vytvorení kolónie Kružno v južnom Malohonte. Vrchárske kroje sa tu nosili aspoň do 40. rokov.

Elektrický prúd bol do obce zavedený v roku 1957.Počas reorganizácie štátnej správy v roku 1961 bola k Šoltýske pripojená aj miestna osada Ľubienka, ktorá dovtedy patrila pod obecný úrad Ipeľský potok. V roku 1967 bola do Šoltýsky vybudovaná miestna cestná prípojka (3 km) od štátnej cesty Kokava - Kriváň (táto bola daná do prevádzky v októbri 1938). Vodovod si občania svojpomocne vybudovali v roku 1973. V minulosti bol v obci v prevádzke vodný mlyn a píla.

 Kultúra a zaujímavosti 
 Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Povýšenia sv. Kríža, jednoloďová klasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z rokov 1828-1834. Obnovou prešiel v roku 1893 a 1923. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. V interiéri sa nachádza výmaľba od Jozefa Hanulu z 20. rokov 20. storočia.  Fasády kostola sú členené širokými polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Veža vyrastá zo štítového priečelia vo forme rizalitu s termálnym oknom. Je členená pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a zvonovitou helmicou.


 Referencie 

 Iné projekty 

 Literatúra 

 Ing. Emil Rončák a kol.: Lom nad Rimavicou a okolie. Vydal Obecný úrad Lom nad Rim. v r. 2008.
 ŠA B. Bystrica. Fond Zbierka cirkevných matrík, Šoltýska, krabica 318.
 ŠA  B. Bystrica, pobočka Lučenec, Notárske zápisy z NÚ Kokava nad Rim.
 Žilák, Kafka, Repčok - Sklárne v Malohonte - vydané Divadelným združením GUnaGU v Bratislave r.2001.
 Kolektív autorov: Monografia obce Málinec. Vydal Obecný úrad Málinec  r. 2009
 Slovenský biografický slovník III. zväzok K-L. 
 Slovenský biografický slovník V. zväzok R-T.
 Úradné noviny župy XVIII (Pohronskej) č. 13 z 15.júna 1925.


 Externé odkazy 

 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Poltár
Kategória:Goralské obce na Slovensku