Juraj Špitzer

Juraj Špitzer (* 14. august 1919, Krupina – † 11. október 1995, Bratislava) bol slovenský partizán, komunistický aktivista, literárny historik a publicista.

Životopis
Juraj Špitzer absolvoval gymnázium vo Zvolene a v roku 1938 začal študovať medicínu na Lekárskej fakulte Karlovej univerzity v Prahe. Jeho univerzitné štúdium bolo prerušené mníchovskými udalosťami a okupáciou Čiech a Moravy. Pre svoj židovský pôvod bol v roku 1942 internovaný v zbernom koncentračnom tábore Nováky. Zúčastnil sa na Slovenskom národnom povstaní, bol veliteľom židovskej partizánskej jednotky. Po vojne sa angažoval v Sväze slovenských partizánov (SSP), od roku 1946 pôsobil viedol redakciu časopisu Partizán. Počas komunistického februárového prevratu sa stal členom prokomunistického hlavného partizánskeho štábu SSP. 23. februára 1948 obsadila 40-členná partizánska jednotka pod vedením Juraja Špitzera budovu ústredného sekretariátu Demokratickej strany, pričom vykradla stranícku dokumentáciu.

Neskôr študoval filozofiu a francúzštinu na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. Bol šéfredaktorom Kultúrneho života a tajomníkom Zväzu československých spisovateľov. Jeho pôsobenie bolo v 50. rokoch kontroverzné, angažoval sa napríklad v procese s buržoáznymi nacionalistami a jeho podpis sa nachádza na rezolúcii bývalých partizánskych veliteľov zo dňa 20. októbra 1950 požadujúcej prísny trest pre obžalovaných v procese s Viliamom Žingorom. Za svoje činy v týchto rokoch sa neskôr verejne ospravedlňoval. Po roku 1969 bol zo spisovateľskej organizácie vylúčený, bol prepustený zo zamestnania a mal zákaz publikovať.

Špitzerovou manželkou bola divadelná herečka a pedagogička herectva Dalma Špitzerová. Ich dcérou je publicistka Zuzana Szatmáry a vnukom Michael Szatmáry.

Dielo
Juraj Špitzer napísal novely Biele oblaky, Patrím k vám a Letná nedeľa, scenáre k filmom Posledný návrat, Zaprášené histórie a svedectvo o koncentračnom tábore Nováky  Nechcel som byť Žid. Krátko po jeho smrti vyšiel knižný súbor Svitá, až keď je celkom tma, v ktorom Špitzer hĺbkovo spracoval problematiku tzv. židovskej otázky a holokaustu a venoval sa fenoménu moci a násilia od začiatkov dejín po dnešok. Bol autorom knihy Proti buržoáznemu nacionalizmu a kozmopolitizmu z roku 1951, v ktorej schvaľoval väznenie a popravy nepohodlných občanov komunistickým režimom, napríklad Gustáva Husáka, Ladislava Novomeského a ďalších.

 Referencie 

Kategória:Osobnosti z Krupiny
Kategória:Osobnosti SNP
Kategória:Partizánski velitelia
Kategória:Slovenskí spisovatelia
Kategória:Slovenskí scenáristi
Kategória:Slovenskí historici