Republikánska strana (USA)

Republikánska strana, neformálne známa ako Grand Old Party (GOP), je hlavnou konzervatívnou a pravicovou politickou stranou v Spojených štátoch. Vznikla v 50. rokoch 19. storočia ako hlavný rival Demokratickej strany a odvtedy tieto dve strany dominujú americkej politike.

Republikánska strana bola založená v roku 1854 aktivistami proti otroctvu, ktorí sa postavili proti územnému zákonu Kansas-Nebraska Act a rozšíreniu otroctva na ďalšie územia USA. Rýchlo si získala podporu na severe, kde pritiahla bývalých whigov, prívržencov Strany slobodnej pôdy a bývalých podporovateľov hnutia Nič neviem (Know Nothing). Zvolenie Abrahama Lincolna za prezidenta Spojených štátov v roku 1860 viedlo k odtrhnutiu južných štátov a vypuknutiu americkej občianskej vojny. Pod vedením Lincolna a kongresu kontrolovaného republikánmi strana viedla úsilie o zachovanie Únie, porážku Konfederácie a zrušenie otroctva. Počas obdobia rekonštrukcie sa republikáni snažili rozšíriť ochranu občianskych práv na oslobodených otrokov, ale koncom 70. rokov 19. storočia strana presunula svoju pozornosť na obchodné záujmy a priemyselnú expanziu. Na konci 19. a začiatku 20. storočia dominovala v národnej politike, presadzovala ochranné clá, rozvoj infraštruktúry a laissez-faire hospodársku politiku, pričom sa vyrovnávala s vnútornými rozkolmi medzi progresívnymi a konzervatívnymi frakciami. Podpora strany klesla počas Veľkej hospodárskej krízy v 30. rokoch 20. storočia, kedy koalícia Nového údelu preformovala americkú politiku. Republikáni sa vrátili k národnej moci po voľbách v roku 1952, keď bol zvolený za prezidenta Dwight D. Eisenhower, ktorého umiernený konzervativizmus odzrkadľoval pragmatické prijatie mnohých programov éry Nového údelu.

Po ére občianskych práv sa Republikánska strana uchýlila k južnej stratégii, ktorá oslovila mnohých bielych voličov nespokojných s podporou demokratov pre občianske práva. Zvolenie Ronalda Reagana za prezidenta v roku 1980 preorientovalo národnú politiku a pod vlajkou Republikánskej strany spojilo koalíciu zástancov voľného trhu, sociálnych konzervatívcov a vojnových jastrabov v zahraničnej politike. Od roku 2009 sa strana posunula k pravicovému populizmu, čo vyvrcholilo zvolením Donalda Trumpa v roku 2016, ktorého štýl vedenia a politický program – často označovaný ako trumpizmus – preformulovali identitu strany. V 20. rokoch 21. storočia sa strana posunula smerom k neliberalizmu, pričom od začiatku Trumpovho druhého prezidentského obdobia v roku 2025 vedci zaznamenali v USA úpadok demokracie. Významná časť strany sa začala identifikovať ako bieli nacionalisti. V 21. storočí sú najsilnejšou demografickou skupinou Republikánskej strany voliči z vidieka, bieli južania, evanjelikálni kresťania, muži, seniori a voliči bez vysokoškolského vzdelania.

V ekonomických otázkach si strana od svojho vzniku zachováva prokapitalistický postoj. V súčasnosti podporuje Trumpovu merkantilistickú politiku, vrátane dovozných ciel na všetky krajiny v najvyššej výške na svete, pričom sa stavia proti globalizácii a voľnému obchodu. Podporuje tiež nízke dane z príjmu a dereguláciu, pričom sa stavia proti odborom, verejnému zdravotnému poisteniu a jednotnej zdravotnej starostlivosti. V sociálnych otázkach sa zasadzuje za obmedzenie potratov a podporuje niektoré tvrdé politiky v oblasti boja proti zločinu, ako je trest smrti, ale je rozdelená v otázke zákazu rekreačného užívania drog. Podporuje vlastníctvo strelných zbraní, uvoľnenie obmedzení týkajúcich sa strelných zbraní a je proti právam transrodových osôb. Názory na prisťahovalectvo sa v rámci strany líšia; vo všeobecnosti podporuje obmedzené legálne prisťahovalectvo, ale je silne za tvrdé zásahy proti nelegálnej imigrácii a deportáciu osôb bez trvalého právneho postavenia, ako sú prisťahovalci bez dokladov a osoby s dočasným chráneným štatútom. V zahraničnej politike strana väčšinou podporuje pomoc USA Izraelu, ale je rozdelená v otázke pomoci Ukrajine a zlepšovania vzťahov s Ruskom, pričom vzostup Trumpa posilnil izolacionistické frakcie v zahraničnej politike.

 Republikánski prezidenti 

K roku 2021 sa na tomto poste vystriedalo celkovo 19 republikánskych prezidentov.

#Meno (dĺžka života)PortrétŠtátZačiatok prezidentovaniaKoniec prezidentovaniaČas v úrade16.Abraham Lincoln (1809 – 1865)65pxIllinois4. marec 186115. apríl 18654 roky, 42 dní18.Ulysses S. Grant (1822 – 1885)65pxIllinois4. marec 18694. marec 18778 rokov, 0 dní19.Rutherford B. Hayes (1822 – 1893)65pxOhio4. marec 18774. marec 18814 roky, 0 dní20.James A. Garfield (1831 – 1881)65pxOhio4. marec 188119. september 1881199 dní21.Chester A. Arthur (1829 – 1886)65pxNew York19. september 18814. marec 18853 roky, 166 dní23.Benjamin Harrison (1833 – 1901)65pxIndiana4. marec 18894. marec 18934 roky, 0 dní25.William McKinley (1843 – 1901)65pxOhio4. marec 189714. september 19014 roky, 194 dní26.Theodore Roosevelt (1858 – 1919)65pxNew York14. september 19014. marec 19097 rokov, 171 dní27.William Howard Taft (1857 – 1930)65pxOhio4. marec 19094. marec 19134 roky, 0 dní29.Warren G. Harding (1865 – 1923)65pxOhio4. marec 19212. august 19232 roky, 151 dní30.Calvin Coolidge (1872 – 1933)65pxMassachusetts2. august 19234. marec 19295 rokov, 214 dní31.Herbert Hoover (1874 – 1964)65pxKalifornia4. marec 19294. marec 19334 roky, 0 dní34.Dwight D. Eisenhower (1890 – 1969)65pxKansas20. január 195320. január 19618 rokov, 0 dní37.Richard Nixon (1913 – 1994)65pxKalifornia20. január 19699. august 19745 rokov, 201 dní38.Gerald Ford (1913 – 2006)65pxMichigan9. august 197420. január 19772 roky, 164 dní40.Ronald Reagan (1911 – 2004)65pxKalifornia20. január 198120. január 19898 rokov, 0 dní41.George H. W. Bush (1924 – 2018)65pxTexas20. január 198920. január 19934 roky, 0 dní43.George W. Bush (narodený 1946)65pxTexas20. január 200120. január 20098 rokov, 0 dní45.Donald Trump (narodený 1946)65pxNew York20. január 201720. január 20214 roky, 0 dní47.Florida20. január 2025úradujúci

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Oficiálna stránka 


Kategória:Politické strany v USA