Jozef Kroner

Jozef Kroner, nesprávne aj Króner (* 20. marec 1924, Staškov – † 12. marec 1998, Bratislava) bol slovenský herec, brat herca Ľudovíta Kronera a Jána Kronera, herečky Márie Hojerovej, otec herečky Zuzany Kronerovej, manžel herečky Terézie Hurbanovej-Kronerovej, strýko herca Jána Kronera.

 Život 
Jozef Kroner sa narodil 20. marca 1924 v Staškove v okrese Čadca v staničnom domčeku, ktorý dnes slúži ako Múzeum Jozefa Kronera. Jeho rodičia mali celkovo dvanásť detí. Zo Staškova sa čoskoro presťahovali do Považskej Bystrice. Otec, železničiar a vášnivý divadelník, režíroval ochotníkov už v Staškove a potom v Trenčíne. Jeho deti, hlavne Jozef, Ľudovít a Ján, sa tak začali objavovať na javisku už ako malé deti.  

V roku 1944 bol Jozef Kroner nasadený na nútených prácach v Nemecku. Po vojne začínal ako robotník v Trenčíne, neskôr ako vedúci dielne v Považskej Bystrici. Popri práci sa venoval ochotníckemu divadlu. Začínal v Armádnom divadle v Martine (1948 – 1956). Od roku 1956 pôsobil v činohre SND v Bratislave až do roku 1984, keď odišiel do dôchodku. Účinkoval v mnohých televíznych filmoch a seriáloch – Kubo (1965), Živý bič (1966), Rysavá jalovica (1970), Ruže a sneh, Vôňa remesla, Slovácko sa nesúdi (1978, 1984), Sváko Ragan (1975), Nech žije deduško (1978). 

O jeho živote a tvorbe nakrútil režisér Fero Fenič televízny film Trate Jozefa Kronera (1987). Na základe hlasovania slovenských filmových novinárov v Ankete 2000 sa Jozef Kroner stal slovenským hercom 20. storočia. Medzi jeho záľuby patrili rybolov a hubárčenie. Je autorom kníh Herec na udici (1970), Herec nielen na udici (1974), S kamerou a s udicou (1979), Neobyčajný testament (1982) a O rybke Beličke (1983). 

V roku 1992 sa Jozef Kroner objavil ako starý Košťál v českej komédii Dedičstvo alebo Kurvahošigutntag, naposledy bol pred kamerou pri nakrúcaní komédie Ani smrť neberie (1996). To už bojoval s ťažkou chorobou, smrť ho zastihla 12. marca 1998 v Bratislave vo veku 73 rokov. 
náhľad|Rodný dom Jozefa Kronera

Tituly a vyznamenania
V roku 1967 dostal titul zaslúžilý umelec a v roku 1978 titul národný umelec.

Dňa 1. januára 2018 mu prezident Andrej Kiska udelil Pribinov kríž I. triedy (in memoriam).

V ankete Najväčší Slovák sa umiestnil na 12. priečke.

Na základe hlasovania slovenských filmových novinárov v Ankete 2000 sa stal slovenským hercom 20. storočia.

V roku 2024 si Jozefa Kronera pripomenula Matica slovenská kultúrnym podujatím k jeho storočnici (vystúpili Jozef Šimonovič a Jozef Leikert) za prítomnosti ústavných činiteľov.

 Filmografia 
 1949: Katka (majster Jozef)
 1951: Akce B (švec)
 1953: Pole neorané (Šimon Perďoch)
 1954: Drevená dedina (Ondro Chlistoň)
 1955: Štvorylka (krajčír Sásik)
 1956: Čert nespí (porotca, kádrovák Merinda, inžinier Martvoň)
 1957: Posledná bosorka (Jakub Krvaj)
 1957: Zemianska česť (Jonáš)
 1958: Statočný zlodej (Jožko Púčik)
 1958: Šťastie príde v nedeľu (Jožko Púčik, scéna z natáčania filmu Statočný zlodej)
 1960: Jerguš Lapin (strýko Košaľkuľa)
 1961: Pokorené rieky (Juraj Brondoš).
 1962: Polnočná omša (Valentín Kubiš)
 1962/63: Jánošík I-II (otec Uhorčík)
 1965: Obchod na korze (Tóno Brtko)
 1965: Kubo (Kubo)
 1966: Lidé z maringotek (klaun Ferdinand)
 1967: Muž, který stoupl v ceně (pán Benda)
 1968: Dialóg 20-40-60 (starec)
 1968: Muž, ktorý luže (Franz)
 1968: Traja svedkovia (dr. Schwartz)
 1969: Touha zvaná Anada (Koktavý)
 1970: Pán si neželal nič (Ctibor)
 1970: Rysavá jalovica (Adam Krt)
 1972: Zajtra bude neskoro (učiteľ)
 1972: Prečo Adam Chvojka vicerichtár spáva doma (Adam Chvojka)
 1973: Očovské pastorále (Cesnak)
 1973: Putovanie do San Jaga (Carlo)
 1973: Végül [Nakoniec], r. Gyula Maár, Maďarsko (János Varga)
 1973: Vymenená princezná (Kráľ)
 1975: Pacho, hybský zbojník (Pacho Matrtaj)
1975/84: Slovácko sa nesúdí (Matúš Pagáč)
 1976: Stratená dolina (Gamboš)
 1976: Sváko Ragan (Sváko Ragan)
 1976: Teketória [Okolky], r. Gyula Maár, Maďarsko
 1977: Vianočné oblátky (Jano Predaj)
 1979: Két történet a félmúltból [Dva príbehy z nedávnej minulosti], pov. A téglafal mögött [Za tehlovou stenou], r. Karoly Makk, Maďarsko (Ferenc Bódi).
 1979: Mišo (Mišo)
 1981: Kosenie Jastrabej lúky (otec Martin Hudec)
 1981: Megáll az idő [Čas sa zastaví], r. Péter Gothár, Maďarsko (triedny profesor)
 1981: Tegnap elött [Predvčerom], r. Péter Bacsó, Maďarsko
 1982: Egymásra nézve [Iný pohľad], r. Károly Makk, Maďarsko
 1982: Popolvár najväčší na svete (sluha Šablica)
 1982: Přeludy pouště (Sidi Ali)
 1982: Soľ nad zlato (šašo)
 1983: Tisícročná včela (Martin Pichanda)
 1985: Vláčik do stanice víťazstvo (Jožko)
 1987: Neďaleko do neba (Šimaľa)
 1987: Posledný rukopis [Az utolsó kézirat], r. Károly Makk, Maďarsko (György Nyáry)
 1988: Lovec senzací (Šnórer)
 1988: Vlakári (dedo Homola)
 1989: Můj přítel d'Artagnan (Křepelka)
 1989: Ty, ktorý si na nebesiach [Ti, kojto si nebeto], r. Dočo Bodžakov, Bulharsko (George Henih)
 1990: Árnyék a havon [Tieň na snehu], r. Attila Janisch, Maďarsko
 1992: Dedičstvo alebo Kurvahošigutntag (Košťál)
 1994: Vášnivý bozk (Schneider)
 1995: …ani smrt nebere! (Martin Janák–Štipaný)

 1995: Albert, Albert („fotograf“)

 Dabing 
 1937: Snehulienka a sedem trpaslíkov (Vedko) (1970)
 1958: Andrejko (1959)
 1958: Nevídané, neslýchané (1962)
 1961: Romulus a Remus (1978)
 1962: Dobrodružstvo kocúra Jula (viaceré postavy) (1964)
 1963: Flipper (1965) (1. dabing)
 1965: Bol raz jeden chlapec (rozprávač) (postsynchrón)
 1965: O televíznom strašidielku (všetky postavy) (1967)
 1968: Stopy na sitne - Ľudovít Kroner (tatár) (postsynchrón)
 1968: Kremienok a Chocholúšik (všetky postavy) (1. dabing)
 1968: Škriatkovia (všetky postavy) (1970)
 1969: Smutný lord (komentár) (postsynchrón) 
 1970: Tri hríbiky (všetky postavy) (postsynchrón)
 1971: Dvaja kamaráti (všetky postavy) (postsynchrón)
 1972: O dievčatku Makovičke (všetky postavy) (1. dabing)
 1972: Pásli ovce valasi (všetky postavy) (postsynchrón)
 1973: Zlatá Mária a modrý Bello (Kráľ) (1975)
 1974: Dobrodružstvá kapitána Kuka (všetky postavy) (postsynchrón)
 1975: Koník Hrbáčik (Cár) (1978) (1. dabing)
 1975: Nápady kocúra Strakoša (viaceré postavy) (postsynchrón)
 1975: Vivat Beňovský - József Máriáss (Čurin) (postsynchrón)
 1976: Kominárik a kocúrik (všetky postavy) (postsynchrón)
 1976: Robot Augustín
 1976: Ružové sny - Ľudovít Kroner (Marcel) (postsynchrón)
 1977: Príhody figliara Kacabajku (všetky postavy) (postsynchrón)
 1977: Šéf - Siegfried Lowitz (Komisár Erwin Köster) (1986)
 1982: Príbehy z belasej maringotky (všetky postavy) (postsynchrón)
 1983: Hrnčiar Macek (všetky postavy) (postsynchrón)
 1983: Lekár umierajúceho času - Miloš Nedbal (Fels) (postsynchrón)
 1987: Posledný rukopis - Jozef Kroner (György Nyáry) (1989)
 1991: Čertík Lucifuk (všetky postavy) (postsynchrón)

 Referencie 

 Externé odkazy 



 Jozef Kroner v databáze Slovenského filmového ústavu

Kategória:Slovenskí filmoví herci
Kategória:Slovenskí divadelní herci
Kategória:Slovenskí televízni herci
Kategória:Súrodenci v herectve
Kategória:Členovia Slovenského komorného divadla
Kategória:Členovia Činohry Slovenského národného divadla
Kategória:Česko-slovenskí zaslúžilí umelci
Kategória:Česko-slovenskí národní umelci
Kategória:Osobnosti zo Staškova
Kategória:Laureáti Pribinovho kríža I. triedy