Čelovce (okres Veľký Krtíš)

Čelovce sú obec na Slovensku v okrese Veľký Krtíš.

 Polohopis 
Obec sa nachádza na hranici dvoch krajov a troch okresov, v západnej časti okresu, v južnej časti Krupinskej planiny. Východne sa nachádza Opavská hora (, najvyšší bod chotára), severne je Senná hora (), západne Plešovica () a juhovýchodne Dedova hora (). V severnej časti chotára pramení Veľký potok, ktorý preteká obcou a pokračuje južným smerom k obci Vinica. Údolím potoka vedie aj prístupová cesta, ktorá sa neďaleko Mikušových lazov odpája od cesty I/75 a z obce pokračuje do Vinice. Severne od centra obce sa nachádzajú viaceré lazy, kde sa zachovalo tradičné poľnohospodárstvo a farmárstvo.

 Dejiny 
Napriek odľahlosti územia a polohe mimo významných historických ciest je osada Chol písomne doložená už v roku 1260. Územie patrilo Štefanovi Lesenickému a Michalovi Nyékymu z rodu Hont – Poznanovcov, neskôr potom začiatkom 14. storočia rodu Dobakovcov. Tým však kráľ majetok v roku 1342 odňal a až v 2. polovici 15. storočia sa vlastníkom stáva Marek Walt, od roku 1497 s prímením Čelovský. Región a teda aj táto obec trpela v 16. a 17. storočí nájazdmi tureckých vojsk. Po ústupe Turkov nastal rozmach obce, čo dokazuje aj prestavba katolíckeho kostola (doloženého v roku 1311) v roku 1673 a výstavba evanjelického chrámu roku 1793.

Čelovce boli tradičnou hontianskou dedinou s radovou potočnou zástavbou a lazníckymi usadlosťami v okolí. Domy mávali zväčša len jednu izbu, kuchyňu a komoru, ktoré dopĺňali hospodárske priestory (chlievy, stajne, sýpky a i.), ako aj bokom budované pivnice na skladovanie potravín. Poloha na rozhraní krajov a teda i okresov prinášal časté zmeny administratívnej príslušnosti; v prvých rokoch ČSR patrila obec do Hontianskej župy, od roku 1923 bola až do viedenskej arbitráže súčasťou modrokamenského okresu. Do roku 1960 spadala k okresu Krupina, následne do roku 1968 k okresu Zvolen a odvtedy už patrí do okresu Veľký Krtíš.

Napriek tomu, že vojnové roky obec prežila bez vážnejších následkov, väčšie škody sa udiali počas kolektivizácie, kedy boli zničené porasty ovocných stromov. Tradičný spôsob obživy miestnych obyvateľov ustúpil do úzadia, čím utrpeli sady jabloní a čerešní, ktoré boli zanedbané. Odľahlosť obce a náročná dostupnosť i v súčasnosti brzdí výraznejší rozvoj, čo na druhej strane napomáha zachovávaniu tradičného spôsobu života, folklóru a životného prostredia.

 Kultúra a zaujímavosti 

 Pamiatky 
 Rímskokatolícky Kostol Nanebovzatia Panny Márie, jednoloďová baroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1673. V roku 1886 prešiel úpravami. Interiér je plochostropý. Hlavný oltár pochádza z konca 19. storočia. Fasády kostola sú hladké s oknami s polkruhovými záklenkami. Presbytérium je členené opornými piliermi. Veža je ukončená zvonovitou helmicou.

 Evanjelický kostol, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s polygonálnym ukončeným presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1793. V roku 1865 a 1912 – 1923 prešiel úpravami. Interiér je zaklenutý valenými klenbami. Oltár je klasicistická murovaná stĺpová architektúra s obrazom Ježiša zo začiatku 19. storočia. Kamenná krstiteľnica je neskorobaroková z roku 1784. Na empore je umiestnený jednomanuálový organ od Lipóta Steinreicha z roku 1889. Veža vyrastá zo štítového priečelia vo forme rizalitu. Priečelie je členené pilastrami a dvojicou ník, vstupný portál sa nachádza v mierne predstúpenom rizalite. Veža je ukončená zvonovitou helmicou s laternou. Veža je členená lizénovými rámami a ukončená korunnou rímsou s terčíkmi a zvonovitou helmicou s laternou.

 Kaštieľ v časti Beluja, dvojpodlažná romantizujúca stavba na nepravidelnom pôdoryse zo začiatku 20. storočia. Objekt v súčasnosti chátra. Fasády sú členené rizalitmi s vysokými lomenicovými štítmi a drevenými lodžiami. Stavba v štýle heimatstil je inšpirovaná ľudovou architektúrou a secesiou.

 Osobnosti obce 
 Rodáci 
 Pavel Petrík (* 1893 – † 1963), hudobný skladateľ, pedagóg a zbormajster, založil Spevokol horehronských učiteľov a zberal ľudové piesne z Hontu
 Juraj Bizov (* 1895 – † 1984), milovník divadla, pre ktoré zhotovoval kulisy

 Pôsobili tu 
 Pavel Sekerka (* 1760 – † 1824), evanjelický farár, pôsobiaci v obci 40 rokov (18./19. storočie), viedol miestnych k ovocinárstvu.

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 

 Najkrajší kraj– turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Veľký Krtíš