Plešivec

Plešivec  () je obec na Slovensku v okrese Rožňava. V 18. a 19. storočí bola sídlom Gemerskej stolice, resp. Gemersko-malohontskej župy.

 Polohopis 
Nachádza sa v úzkom údolí Slanej, na sútoku s riečkou Štítnik. Z východu a severu obec ohraničujú planiny Slovenského krasu, z juhu Bodvianska pahorkatina a zo západu krajina prechádza do Rimavskej kotliny, geomorfologického podcelku Juhoslovenskej kotliny.Spracované podľa: 

Plešivec je významnou regionálnou dopravnou križovatkou, keďže sa tu križuje cesta I/16 (E 58) s cestou II/587 do Štítnika, resp. južným smerom do Maďarska popri jaskyni Domica. Severným okrajom obce vedie železničná trať Zvolen – Košice, z ktorej tu odbočujú lokálne trate do Muráňa a Slavošoviec.

Okresné mesto leží  severovýchodne, Revúca  severozápadne, Rimavská Sobota  juhozápadne a krajská metropola Košice je vzdialená  východne.

 Zoznam ulíc 
 Ulica Čsl. armády
 Daxnerova ulica
 Domická ulica
 Gemerská ulica
 Hradná ulica
 Letná ulica Okružná ulica
 Štítnická ulica
 Ulica 1. mája
 Ulica pokroku
 Vinohradná ulica
 Železničná ulica

 Dejiny 
Pôvodne stredoveké mestečko bolo sídlom šľachtického rodu Bubekovcov, ktorí si tu postavili nížinný hrad a rodový kostol. Z hradu sa zachovala iba časť jedného z múrov, vysoká cca . 

Po porážke Rákociho povstania v roku 1711 vyšlo nariadenie uhorského kráľa Karla III. (VI.), aby každá župa ustálila svoje sídlo približne v centre svojho územia a postavila si vlastný župný dom, kde by bol umiestnený župný archív aj žalár. Pre Gemerskú stolicu, resp. župu, bol zvolený Plešivec. S výstavbou župného domu začali v roku 1716 a prvé slávnostné zasadnutie župy sa tu konalo 3. júna 1719. Plešivec bol sídlom Gemerskej stolice v rokoch 1719-1786 a následne tiež 1790-1898. Medzi týmito rokmi a finálne v roku 1898 bolo sídlo župy v Rimavskej Sobote.

V druhej polovici 19. storočia nastal v obci priemyselný rozvoj. Okrem iného bola postavená Miklóssyovská oceliareň,  výrobňa elektrickej energie a nová celulózka, prvý papierenský závod v Uhorsku. Taktiež Manó Huppert otvoril magnezitku a vznikla tiež továreň na výrobu palíc, klincov a náradia. O kultúrnu obrodu v obci sa staral novovzniknutý Gemersko-maďarský vzdelávací spolok.
Medzi rokmi 18911893 sa na podnet hlavného župana Ladislava Hámosa a krajinského poslanca Gejzu Kubínyiho postavila železničná trať Plešivec – Muráň cez Revúcu, ktorá je prevádzkyschopná, no na ktorej je od roku 2011 pozastavená osobná preprava.

 Samospráva 
Starostkou obce je od roku 2014 Iveta Šušánová, v rokoch 2014 a 2018 kandidujúca za stranu MOST – HÍD, v roku 2022 za SZÖVETSÉG – ALIANCIU. V rokoch 20062010 bol starostom Ladislav Broda (NEKA), v rokoch 20102014 Gabriel Gergely (NEKA).

 Demografia 
Pri sčítaní obyvateľov v roku 2021 mal Plešivec 2 225 obyvateľov, čo predstavuje pokles oproti počtom z rokov 2001 a 2011 (2 447, resp. 2 405 obyvateľov). Z hľadiska národnosti je obec zmiešaná slovensko-maďarská. V roku 2001 žilo v Plešivci 1 204 Maďarov (49,2 %) a 1 076 Slovákov (44,0 %). V roku 2011 sa k slovenskej národnosti prihlásilo 1 219 (50,7 %)  obyvateľov a k maďarskej 1 031 obyvateľov (42,9 %). 

Pri zatiaľ poslednom sčítaní v roku 2021 sa k slovenskej národnosti hlásilo 1 161 Plešivčanov (52,2 %) a k maďarskej 818 (36,8 %). Ostatné národnosti mali v roku 2021 zastúpenie menej ako 1 %, 200 obyvateľov (9,0 %) národnosť neuviedlo.

Čo sa vierovyznania týka, v roku 2021 sa prihlásilo 451 obyvateľov (20,3 %) k rímskokatolíckej cirkvi, 336 (15,1 %) k reformovanej kresťanskej cirkvi, 133 (6,0 %) k evanjelickej cirkvi augsburského vyznania, 55 (2,5 %) k Jehovovým svedkom, 27 (1,2 %) ku gréckokatolíckej cirkvi a 40 k iným cirkvám. 952 obyvateľov (42,8 %) sa deklarovalo ako bez vyznania a 231 vierovyznanie neuviedlo.

 Kultúra a zaujímavosti  
 Pamiatky 
 Reformovaný kostol, jednoloďová gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytériom, bočnou rodovou kaplnkou Bubekovcov, bez veže, z prvej polovice 14. storočia. Kostol spolu s vedľa stojacou barokovo-klasicistickou zvonicou je dominanta obce, nachádza sa v jej centrálnej polohe, uprostred námestia. Kostol, pôvodne zasvätený sv. Jurajovi, ako rodový vybudoval mocný rod Bubekovcov z Plešivca, ktorým patrila veľká časť stredovekého Gemera. V polovici 14. storočia boli v interiéri realizované fresky, kvalitná práca talianskych majstrov. Začiatkom 15. storočia bola pristavaná neskorogotická rodová kaplnka na jeho severnej strane. Pri ničivých nájazdoch Turkov, konkrétne v roku 1558, bol kostol značne poškodený. K obnove došlo začiatkom 17. storočia, kedy bol už kostol reformovaný. V tomto období bola loď kostola pokrytá rovným stropom na mieste poškodenej gotickej klenby. Taktiež je vybudovaná hodnotná drevená empora s datáciou 1629. Prvý prieskum kostola odhaľujúci jeho gotickú podobu sa uskutočnil už v roku 1861. Pri ďalšom výskume v roku 1977 boli na južnej stene presbytéria odkryté prvé dve fresky. V súčasnosti prebieha postupná obnova kostola, došlo k výmene strešnej krytiny a reštaurovaniu fresiek v interiéri a rekonštrukcii gotických okien s kružbami v presbytériu. Fasády kostola sú členené opornými piliermi a oknami s kamennými osteniami a lomeným oblúkom. Výrazná samostatne stojaca zvonica bola postavená v roku 1807, je členená pilastrami a kordónovými rímsami, ukončená je korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a barokovou helmicou s laternou. Rezonančné otvory so šambránami sú polkruhovo ukončené, v poliach medzi oknami sa nachádzajú dekoratívne kazety s festónmi.

 Plešivecký hrad, zvyšky nížinného vodného hradu vybudovaného Dominikom Bubekom na prelome 13. a 14. storočia. V roku 1558 pri vpáde Turkov vyhorel. Majiteľ hradu Juraj Bubek sa po tejto udalosti Turkom vzdal a stal sa ich spojencom. V roku 1567 bol Maximiliánom II. za toto spojenectvo potrestaný, jeho hrad bol vojskom generála Lazara Schwendiho zbúraný. Do súčasnosti sa dochoval iba jeden úsek nárožia kamenného múru v dĺžke asi 10 m, ktorý sa nachádza v jednej zo súkromných záhrad.  

 Bývalý stoličný dom, dvojposchodová trojtraktová pôvodne baroková stavba na pôdoryse písmena U z rokov 1716-1719. Začiatkom 19. storočia prešiel klasicistickou úpravou, pri ktorej bol objekt prefasádovaný. Interiéry sú zaklenuté valenou klenbou s lunetami, krížovou a pruskou klenbou. Priečeliu dominuje trojosový rizalit členený vysokým pilastrovým rádom, ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom. Pravé krídlo budovy bolo v prvej polovici 20. storočia necitlivo prefasádované. 

 Školstvo 
 Základná škola s vyučovacím jazykom maďarským
 Základná škola s vyučovacím jazykom slovenským

 Galéria 

 Partnerské obce 
  Alsózsolca, Maďarsko
  Matei, Rumunsko

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 

 Rožňava a okolie- turistické atrakcie v obci
 Apsida.sk- profil gotického kostola
 Gotická cesta- profil gotického kostola


Kategória:Obce okresu Rožňava