Dobroslava (obec)

Dobroslava je obec na Slovensku v okrese Svidník.

 Polohopis 
Nachádza sa v údolí Dobroslavského potoka v severnej časti Nízkych Beskýd. na severovýchodnom okraji Ondavskej vrchoviny. Obcou vedie cesta III/3538, ktorá ju napája na III/3537 a I/21, vedúcu do Svidníka. Okresné mesto je vzdialené  juhozápadným smerom, krajské mesto leží  rovnakým smerom.

 Symboly obce 
 Erb 
V modrom štíte v zelenej pažiti stojaci, spoločne strieborný pohár držiaci dvaja zlatovlasí privrátení muži, pravý striebroodetý, čiernoobutý, v čiernom klobúku, opierajúci sa o zlatú palicu v pravici, ľavý zlatovlasý, striebroodetý, v červenej veste a čiernych topánkach, z ľavého okraja štítu vyrastajúca zlatozastrešená a striebrom podmurovaná studňa. Na znamení je žánrový motív dedinčana a pútnika, podľa odtlačku pečatidla obce z roku 1787. Erb bol prijatý  obecným zastupiteľstvom 3. februára 2004 a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom HR: D-147/2003. Autormi erbu sú Jozef Petrovič a Kvetoslava Hanzová.

 Vlajka 
Vlajka obce pozostáva zo štyroch pozdĺžnych pruhov vo farbách 1/6 modrej, 1/6 bielej, 3/6 modrej a 1/6 zelenej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

 Dejiny 
Obec bola pravdepodobne založená v 70.-80. rokoch 16. storočia usadlíkmi so šoltýsom podľa zákupného práva. Najstaršia písomná zmienka o obci je z roku 1570, keď boli po prvýkrát zdanené najmenej 4 sedliacke domácnosti daňou kráľovi. Obec je doložená roku 1600 ako Dobroszla, neskôr ako Dobroszlaw (1618), Dobroslava (1773), Dobroslav (1920), Dobroslava (1927); maďarsky Dobroszlava, Dobroszló. Názov obce je podľa F. Uličného odvodený od mena prvého šoltýsa Dobroslava.

Obec bola založená na území panstva Makovica a jeho majetkovou súčasťou bola až do zrušenia poddanstva. V roku 1712 sa obec útekmi poddaných takmer vyľudnila, ale postupne počet obyvateľov narastal. Podľa sčítania obyvateľstva z roku 1787 bolo v obci 23 domov a 154 obyvateľov a v roku 1828 to bolo 33 domov a 241 obyvateľov. V súčasnosti v obci je 37 domov, v ktorých žije 34 obyvateľov.

V roku 1705 bol postavený drevený chrám (cerkev).

Obecný úrad sídli v kultúrnom dome postavenom v roku 1960. V roku 1996 sa nanovo vyasfaltovala hlavná cesta do obce, v roku 2000 sa obec splynofikovala a takisto v tomto roku bolo ustanovené slávnostné ktitorstvo gréckokatolíckeho chrámu sv. Paraskievy, ktoré prijali Michal Kováč – exprezident SR a Anna Galovičová.

 Kultúra a zaujímavosti  
 Pamiatky 
 Gréckokatolícky kostol sv. Paraskevy, drevená päťpriestorová stavba na pôdoryse gréckeho kríža s predstavanou vežou, z roku 1705.  Úpravami prešiel v rokoch 1880 a 1932, keď boli k objektu pripojené dve bočné kaplnky, ktoré mu dali súčasný vzhľad. Koncom druhej svetovej vojny bola obec aj s chrámom poškodená. Obnovou prešiel v rokoch 2001-2002. Ide o chrám tzv. lemkovského typu, hmota chrámu sa skladá tradične z troch častí, presbytéria, širšej švorcovej lode a babinca. V interiéri sa nachádza barokový trojetážový ikonostas s námetom z Nového zákona, postavami apoštolov a prorokov z 18. storočia. Zaujíavé je aj maľovné ostenie cárskych dverí. Stavba je postavená na drevenej podmurovke. Fasády sú členené vertikálne kladenými doskami s lištami. Štvorcové okná majú dekoratívne vyrezávané šambrány. Strechy sú ukončené dvoj a trojetážovými stanovými strechami pokrytými šindľom. Veža je ukončená barokovou helmicou s laternou pokrytou šindľom. Aj nad loďou a presbytériom sa nachádzajú malé vežice s cibuľami s kovanými krížmi.

 Pravoslávna zvonica, drevená stavba na pôdoryse štvorca so stanovou strechou pokrytou šindľom. Fasády sú tradične členené vertikálne kladenými doskami s lištami. Nachádza sa pri pravoslávnom chráme.

 Údolie smrti, pamätné miesto z doby Karpatsko-duklianskej operácie z roku 1944. 

 Referencie 

 Iné projekty 


Kategória:Obce okresu Svidník
Kategória:Rusínske obce okresu Svidník