Kráľova Lehota

Kráľova Lehota je obec na Slovensku v okrese Liptovský Mikuláš.

 Polohopis 
Obec sa nachádza na Hornom Liptove, na sútoku riek Boca a Váh. Je zovretá v úzkom výbežku Liptovskej kotliny, zo severu Kozími chrbtami a z juhu Nízkymi Tatrami. Východne od obce vzniká sútokom Bieleho a Čierneho Váhu naša najdlhšia rieka. 

Západným okrajom vedie cesta I/72 na Čertovicu a Horehronie, ktorú tu križuje I/18 z Liptovského Hrádku na Poprad. Severným okrajom obce vedie aj železničná trať Žilina – Košice, na ktorú sa tu v minulosti napájala Považská lesná železnica. 

Liptovský Hrádok je vzdialený  západným smerom, Poprad  východne a Brezno  južne.

 Dejiny 
Kráľova Lehota bola založená na prelome 13. a 14. storočia kráľovskými služobníkmi, strážiacimi tunajšie lesy a poľovný revír. Osada bola vybudovaná na strategicky výhodnom mieste, kontrolujúcom cesty do Bocianskej i Čiernovážskej doliny. Vyvíjala sa ako zemianska obec a hoci nepatrila medzi veľké sídla, na konci 16. storočia v nej stálo až 12 kúrií. Pri sčítaní ľudu tu žilo v roku 1785 až 190 šľachticov, v roku 1841 ich bolo už 400. Obyvatelia sa živili poľnohospodárstvom, chovom oviec a dobytka, pltníctvom a drevorubačstvom. 

Prírodné podmienky, najmä dostatok dreva a vodnaté bystriny, vytvárali vhodné podmienky pre ťažbu a spracovanie dreva, no tiež budovanie vodou poháňaných zariadení. Okrem píl tu boli vybudované mlyny, hámre či stupy. V polovici 19. storočia bola vybudovaná vysoká pec, pre potreby ktorej sa v okolí vyrábalo drevené uhlie. V medzivojnovom období tu bola postavená továreň na výrobu nábytku, ktorá v súčasnosti produkuje dyhy, laťovky a preglejky. Výnimočné dielo v podobe prečerpávacej elektrárne s inštalovaným výkonom 735,16 MW bolo v Čiernovážskej doline spustené do prevádzky v roku 1983.

Obec patrila pod farnosť Hybe, kaplnku si v osade Čierny Váh vybudovali v roku 1803. Artikulárny kostol z roku 1784 zhorel v roku 1881, preto bol na jeho mieste postavený murovaný chrám. Evanjelická škola pôsobila v obci od začiatku 18. storočia, o storočie neskôr pribudla aj katolícka a súkromná židovská škola. V roku 1895 sa tieto školy zlúčili do štátnej školy, ktorá zanikla v roku 1977. V jej priestoroch bola v roku 1987 zriadená internátna Špeciálna materská škola, v roku 2006 zmenená na Detský domov. Materská škola v obci funguje už od konca 19. storočia, kultúrny dom si svojpomocne postavili obyvatelia v roku 1957.

 Kultúra a zaujímavosti  
 Pamiatky 
 Evanjelický kostol, jednoloďová neogotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z rokov 1884–1894. Stojí na mieste dreveného tolerančného kostola z roku 1784, ktorý bol zničený požiarom. V interiéri sa nachádza empora a oltár s obrazom Ježiš v Getsemanskej záhrade, eklektická stĺpová architektúra ukončená lomeným oblúkom. Súčasťou interiéru je aj voľný erb zemianskej rodiny Lehotských. Fasády kostola sú členené opornými piliermi a oknami s lomeným oblúkom. Veža je osemuholníková, ukončená trojuholníkovými štítmi a ihlancovou helmicou. 

 Rímskokatolícky kostol Najsvätejšej Trojice v osade Čierny Váh, jednoduchá jednoloďová stavba so segmentovým ukončením presbytéria, bez veže, z roku 1803. Stavbu postavil komorský úrad v Liptovskom Hrádku. Kostol má hladké fasády so segmentovo ukončenými oknami a kordónovou rímsou. Priečelie má mierne predstavaný rizalit. Pri kostole stojí drevená zvonica so šindľovou zvonovitou strechou. Vo zvonici je umiestnený hodnotný historický hodinový stroj.  

 Kaštieľ Jána Lehotského, jednopodlažná dvojtraktová klasicistická stavba na pôdryse písmena L z prvej tretiny 19. storočia. Úpravami prešiel v rokoch 1976-1980. Fasáde kaštieľa dominuje dvojosový rizalit členený polostĺpmi a ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom. Krídla sú členené pilastrami s kanelovaním. Okná majú priofilované nadokenné rímsy a šambrány. Bočný štít má prelamovanú rímsu. V dvornej časti kaštieľa sa nachádza reprezentatívny trojosový portikus. V súčasnosti v objekte sídli materská škola. 

 Vila Alojza Štróbla, dvojpodlažná romantická stavba s prvkami neogotiky na pôdoryse obdĺžnika s monumentálnou nárožnou vežou z roku 1750. V roku 1891 sochár odkúpil starší objekt, svoj rodný dom a prestaval ho na rekreačnú vilu v rokoch 1905-1906. V roku 1929 vila vyhorela, čím startila časť svojho architektonického výrazu. V neskoršom období bola viackrát necitlivo prestavovaná. Z pôvodných prvkov sa dochoval najmä monumentálny reliéf na veži zobrazujúci v nike sediaceho kráľa Mateja Korvína. V súčasnosti sa tu nachádza rekreačné stredisko Kotva.

 Kultúra 
 Silnú tradíciu si zachovali Fašiangy a ich sprievodné akcie - sprievod obcou a tanečná zábava s pochovávaním basy.
 V obci funguje ekumenický spevokol.
 Divadelné predstavenia sa v obci hrali už od roku 1911, ochotnícke divadlo postupne zaniklo po zrušení školy.
 Rezbárstvo propaguje Ivan Lenčo, vyrábajúci valašky, črpáky, sošky, plastiky, poľovnícke ozdoby, pažby na poľovnícke pušky a iné. 
 V bývalej pastierni je rezbárska galéria s expozíciou rezbárskych prác, sídli tu Spolok rezbárov na Slovensku. 

 Organizácie 
 Dobrovoľná hasičská jednota - bola založená v roku 1927 a okrem hasičských zásahov a cvičení organizovali tanečné zábavy a podujatia pre mládež.
 Futbalový oddiel - vznikol v roku 1929, neskôr pribudli kolkári, bežkári a biatlonisti.
 Červený kríž - miestnu organizáciu založili v roku 1952 a zameriava sa na organizovanie osvetových podujatí, kurzov, zájazdov a tanečných zábav. 

 Osobnosti obce 
 Rodáci 
 Alojz Štróbl (* 1856 – † 1926), uhorský sochár pôsobiaci v Budapešti
 Ondrej Jariabek (* 1908 – † 1987), herec a ľudový rozprávač
 Krista Bendová (* 1923 – † 1988), poetka, prozaička, novinárka a dramatička
 Oldrich Benda (* 1924 – † 1999), elektrotechnik, vysokoškolský pedagóg, člen korešpondent SAV a ČSAV. 
 Zora Kolínska (* 1941 – † 2002), herečka a speváčka

 Galéria 

 Referencie 

 Literatúra 
 BIZUB, František: Priemyselné objekty v Kráľovej Lehote a okolí v 18. - 19. storočí. In. Pamiatky a múzeá, r. 56, 2007, č. 4, s. 4649.
 BIZUB, František: Z dejín Kráľovej Lehoty 1361 - 2006. Kráľova Lehota : Obecný úrad, 2006. 1. vyd. 339 s. ISBN 80-969503-9-8

 Iné projekty 

 Zdroj 
 Oficiálna stránka obce


Kategória:Obce okresu Liptovský Mikuláš
Kategória:Sídla na Váhu