Čierna Hora

Čierna Hora (;  [doslova „čierna hora“] a odtiaľ aj po ; ;  a pod.) je štát v juhovýchodnej Európe ležiaci v západnej časti Balkánskeho polostrova a na južnom konci Dinárskeho pohoria. Názov Čierna Hora sa prvýkrát objavuje v listine v roku 1435 (catuni Cernagore) a je odvodený od vysokých, ťažko dostupných hôr. Čierna Hora je prímorským štátom ležiacim na pobreží Jadranského mora.

Čierna Hora vyhlásila nezávislosť 3. júna 2006 na základe referenda uskutočneného 21. mája 2006. V rokoch 19181992 bola súčasťou Juhoslávie ako Socialistická republika Čierna Hora (19431992). Súčasťou Juhoslávie zotrvala aj v rokoch 19922003, ako jediná z bývalých zväzových republík Juhoslávie (okrem Srbska). V rokoch 20032006 bola súčasťou Srbska a Čiernej Hory. V rokoch 19922006 vystupovala ako Republika Čierna Hora.

Čierna Hora je klasifikovaná Svetovou bankou ako krajina so strednými príjmami a od 28. júna 2006 je 192. členskou krajinou OSN. Je členom organizácií ako Svetová obchodná organizácia, Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe, Rada Európy, Stredoeurópske združenie voľného obchodu a Únia pre Stredomorie. Čierna Hora je členom Severoatlantickej aliancie a oficiálnou kandidátskou krajinou na vstup do EÚ.

 Poloha 
Republika na pobreží Jadranského mora, susedí s Chorvátskom, Bosnou a Hercegovinou, Srbskom, Albánskom a spornou oblasťou Balkánu – Kosovom. Hlavným mestom je Podgorica (do roku 1990 Titograd).

 Geografia 
Čierna Hora je hornatá krajina posiata krasovými oblasťami. Hoci je  jednou z najmenších krajín Európy (s rozlohou ), reliéf je nesmierne rozmanitý. Najvyšší vrch Čiernej Hory Zla Kolata leží na hraniciach s Albánskom a má nadmorskú výšku . Väčšinu územia tvorí Dinárske pohorie s planinami. Tiež nížiny pri Skadarskom jazere a v údolí rieky Zeta a Tara. Skadarské jazero, ktoré je najväčším jazerom Balkánu leží na hraniciach s Albánskom. Zo Skadarského jazera vyteká rieka Bojana, ktorá tvorí časť čiernohorsko-albánskej hranice.

 Administratívne rozdelenie 

náhľad|Čiernohorské obce
Čierna Hora je rozdelená na 21 obcí (po čiernohorsky opština):
 Obec Andrijevica
 Obec Bar
 Obec Berane
 Obec Bijelo Polje
 Obec Budva
 Obec Cetinje
 Obec Danilovgrad
 Obec Herceg Novi
 Obec Kolašin
 Obec Kotor
 Obec Mojkovac
 Obec Nikšić
 Obec Plav
 Obec Plužine
 Obec Pljevlja
 Obec Podgorica
 Obec Rožaje
 Obec Šavnik
 Obec Tivat
 Obec Ulcinj
 Obec Žabljak

 Demografia 
Hlavný článok: Demografia Čiernej Hory

 Etnická štruktúra 
náhľad|Etnická mapa Čiernej Hory, jednotlivé obce podľa majoritného etnika.
Podľa výsledkov najnovšieho sčítania (2011) žije v Čiernej Hore 620 029 obyvateľov. V etnickom zložení nastávajú presuny najmä medzi kategóriou Srbi a Čiernohorci, čo súvisí so vznikom Čiernej Hory ako nezávislého štátu a meniacim sa presvedčením obyvateľstva o etnickej príslušnosti. Čiernohorci v druhom sčítaní po sebe tvoria menej ako polovicu obyvateľstva. 

Etnické zloženie podľa sčítania obyvateľstva (2011):
 Krajina Počet % Čiernohorci 278 865 44,98 Srbi 178 110 28,73 Bosniaci 53 605 8,65 Albánci 30 439 4,91 Moslimovia 20 537 3,31 Rómovia 6 251 1,01 Chorváti 6 021 0,97 ostatní a nezistené 46 201 7,44 Celkom 620 029 100

 Jazyková štruktúra 
Väčšina obyvateľov hovorí po srbsky. Od roku 2004 sa však vykonalo viacero krokov na vytvorenie samostatného jazyka – čiernohorčiny – a podľa Ústavy z roku 2007 je prvým úradným jazykom. Súčasne s ním sa používajú aj srbčina, bosniačtina, gegská albánčina a chorvátčina. Všetky tieto jazyky s výnimkou albánčiny sú vzájomne zrozumiteľné. Podľa sčítania v roku 2011 je poradie jazykov nasledovné:

Jazyk Počet % Srbčina265 895 42,88 Čiernohorčina 229 251 36,97 Bosniačtina 33 077 5,33 Albánčina 32 671 5,27 Srbochorvátčina 12 559 2,03 Rómčina 5 169 0,83 Bosniacky dialekt 3 662 0,59 Chorvátčina 2 791 0,45 ostatné a nezistené 34 954 5,65 Celkom 620 029 100

 Náboženská štruktúra 
Väčšina obyvateľov sa hlási k pravosláviu, čo je dôsledok vplyvu Byzantskej ríše na Balkáne. Pravoslávni patria do Srbskej pravoslávnej cirkvi. Významný podiel obyvateľstva tvoria sunnitskí moslimovia (17,7%), žijúci na územiach osídlených Albáncami, Bosniakmi a Moslimami. V Čiernej Hore žije aj malá rímskokatolícka komunita, patria k nej katolícki (3,5 %) Albánci, Chorváti a niektoré ďalšie menšiny (4,6 %). Náboženská príslušnosť podľa sčítania v roku 2011:

Náboženstvo Počet % Pravoslávni 446 858 72,07 Islam/moslimovia 118 477(99,038 islam, 19 439 moslimovia) 19,11(15,97 islam, 3,14 moslimovia) Katolíci 21 299 3,44 Ateisti 7 667 1,24 ostatní a nezistené 25 728 4,14 Celkom 620 029 100

Poznámka: V sčítaní 2011 boli dve oddelené kolonky pre vyznávačov islamu, jedna s názvom „islam“, druhá „moslimovia“. Stojí za povšimnutie, že počet „moslimov“ sa veľmi nelíši od počtu Moslimov podľa národnosti.

 Podnebie 
Pobrežie Čiernej Hory sa nachádza v subtropickom podnebnom pásme. Má stredomorskú klímu (mediteránnu) so suchými a horúcimi letami, miernou a daždivou zimou. Podnebie je vlhké, lebo hory zachytávajú vzdušné prúdy z mora, ktoré sa tu dvíhajú a tým ochladzujú. V horách čiernohorského vnútrozemia panuje horská klíma.

 Flóra 
Na teplom jadranskom pobreží je rozvinutá vždyzelená stredomorská vegetácia, zatiaľ čo vo vysokých vrchoch sa rozvinula vysokohorská, alpínska vegetácia. Horná hranica vždyzelenej vegetácie leží v nadmorskej výške 300 až  Najviac rozšírený je porast typu macchie, zastúpený vždyzelenými krami a zakrpatenými stromami. Vo výške 300 až  vždyzelená vegetácia prechádza do pásma krov a riedkych lesov. V minulosti tu rástlo omnoho viac stromov, dnes je na jadranskom pobreží veľa vrchov holých, drevo bolo použité na výstavbu lodí.

 Cestovný ruch 
náhľad|Luxusné turistické stredisko        Sveti Stefan
Od otvorenia hraníc v roku 2002 sa cestovný ruch začína pomaly rozvíjať. Krajina je veľmi obľúbená hlavne slovenskými a českými turistami, ktorí sú „presýtení“ Chorvátskom. Veľká časť zisku teda plynie práve z cestovného ruchu.

 Dejiny 
Hlavný článok: Dejiny Čiernej Hory

Zaujímavosťou je, že Čierna Hora zostala nezávislou aj po rozšírení Osmanskej ríše na Balkánsky polostrov.

Po referende v roku 1992 vznikla Juhoslovanská zväzová republika. V ňom sa rozhodlo o udržaní zväzku so Srbskom. Napomohli k tomu dva rozhodujúce faktory, Čiernohorci videli horúčkovitý proces bránenia celistvosti Juhoslávie (ktorú Srbi bránili za pomoci armády) a tiež, že v Čiernej Hore žije veľa Srbov. 4. februára 2003 sa krajina Juhoslovanská zväzová republika transformovala na Srbsko a Čiernu Horu. 21. mája 2006 sa však opätovne uskutočnilo referendum. Zúčastnilo sa na ňom 86,3% voličov, z ktorých 55,4 % vyjadrilo súhlas s osamostatnením krajiny. Na základe tohto referenda parlament Čiernej Hory oficiálne vyhlásil nezávislosť 3. júna 2006.

5. júna 2017 sa Čierna Hora stala 29. členom NATO.

 Zaujímavosti 
Krajina dostala prívlastok najekologickejšia krajina sveta.
Po vyhlásení nezávislosti prišlo Srbsko o pobrežie Jadranského mora. 
Národný park Biogradska gora, ktorý sa rozprestiera na  nedotknutého lesa.

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 ČiernaHora.sk - Informačný portál o Čiernej Hore 

 Zdroj 


Kategória:Členovia OSN
Kategória:Štáty v Európe
Kategória:Členovia NATO