Discovery (raketoplán)

Discovery (podľa označenia NASA pre orbitálne dopravné prostriedky OV-103) bol americký raketoplán, ktorý sa používal v programe Space Shuttle v rokoch 1984 až 2011. Bol vyrobený ako tretí operačný raketoplán po raketoplánoch Columbia (OV-102) a Challenger (OV-099). Je to raketoplán s najväčším počtom ukončených letov – 39.

Do jeho vyradenia bol najstarším slúžiacim raketoplánom. Po prvýkrát vyštartoval 30. augusta 1984 (misia STS-41-D). V minulosti sa podieľal aj na výskumných misiách, avšak v posledných rokoch svojej aktívnej činnosti vykonával len zásobovacie misie pre Medzinárodnú vesmírnu stanicu (ISS).

Raketoplán bol pomenovaný Discovery (v preklade „objav, objavovanie“) predovšetkým po lodi moreplavca Jamesa Cooka, na ktorej v rokoch 1776 – 1780 vykonal svoju tretiu a poslednú cestu do Pacifiku. Medzi ďalšími slávnymi loďami tohto mena je tá, na ktorej Henry Hudson v rokoch 1610 – 1611 hľadal severozápadnú cestu (t.j. snažil sa oboplávať Ameriku severnou cestou cez Severný ľadový oceán), a tá, ktorú v rokoch 1901 – 1904 použili na expedície v Antarktíde Robert Scott a Ernest Shackleton, pričom sa zachovala ako múzeum.

 História 
 Stavba 

Kontrakt na stavbu raketoplánu Discovery bol zadaný 29. januára 1979. Jeho stavba bola dokončená 12. augusta 1983, čiže v čase, keď mal prvý raketoplán Columbia za sebou už niekoľko misií. 5. novembra 1983 sa Discovery presunul z Palmdale, kde bol skonštruovaný, na Edwardsovu leteckú základňu. Na Kennedyho vesmírne stredisko na Floride bol raketoplán privezený 9. novembra 1983 a na prvý let bol pripravený 2. júna 1984.

 Charakteristika 
Pri svojom prvom štarte vážil orbiter Discovery . Bol o  ľahší ako najstarší raketoplán Columbia a o  ľahší ako druhý vyrobený exemplár Challenger. Na znížení hmotnosti oproti predchádzajúcim exemplárom malo výrazný podiel použitie iného typu tepelnej izolácie na hornom povrchu nosných plôch a trupu. Keramické dlaždice boli nahradené pružnou izoláciou z kremennej plsti. Na moduloch motorov OMS mal však silnejšiu tepelnú ochranu ako Columbia a Challenger. Discovery mal okrem toho niektoré nosné rebrá v konštrukcii krídiel vyrobené z grafitoepoxydového laminátu, kým staršie exempláre mali všetky rebrá z hliníka. Spolu s Challengerom boli jedinými dvoma raketoplánmi schopnými niesť raketový stupeň Centaur vo svojom nákladovom priestore.

 Misie 
 Prvá misia 


Prvý pokus o štart raketoplánu Discovery prebiehal dramaticky. Po jednodennom odklade mal stroj vzlietnuť z rampy 39A 26. júna 1984. Odpočítavanie prebiehalo hladko až do prerušenia v čase T–4 sekundy. Prerušenie nastalo preto, lebo v motore č. 3 sa neotvoril palivový ventil. O 3 minúty a 30 sekúnd vypukol v motorovej sekcii požiar. Z motoru č. 3 unikal plynný vodík, ktorý sa na rozpálených plochách vznietil. Trojmetrové plamene začali spaľovať tepelnú izoláciu trupového elevónu. Pozemný personál zapojil vodné trysky, ktoré oheň uhasili. V čase T+710 sekúnd vypukol požiar nanovo, pričom si s ním opäť poradili vodné trysky. Požiar vypukol ešte dvakrát a až v čase približne T+20 minút sa podarilo ochladiť zadnú časť raketoplánu natoľko, že vodík sa už nemohol vznietiť. Obhliadka škôd ukázala, že náklad neutrpel žiadne poškodenie. Štart bol odložený na 30. augusta 1984. V tomto termíne Discovery napokon odštartoval a počas svojej úspešnej šesťdňovej misie vypustil do otvoreného vesmíru tri družice.

 Ostatné významné lety 

Raketoplán Discovery má za sebou veľké úspechy. 29. septembra 1988 obnovil štartom misie STS-26 lety raketoplánov po havárii Challengera v roku 1986. Bol to práve Discovery, ktorý vypustil Hubblov vesmírny ďalekohľad. Po svojej 22. misii absolvoval deväťmesačnú dôkladnú údržbu, opravu a modernizáciu nazývanú OMDP (Orbiter Maintenance Down Period). Počas jeho druhej OMDP v roku 2003 havaroval raketoplán Columbia, a tak boli všetky lety raketoplánov pozastavené. 26. júla 2005 opäť ako prvý obnovil štartom misie STS-114 lety raketoplánov. Pri štarte sa opäť nečakane odtrhli kusy izolačnej peny, ktoré spôsobili haváriu Columbie. Pri kontrole externou kamerou počas letu na obežnej dráhe bolo nájdené uvoľnené tesnenie vyčnievajúce zo škáry medzi doštičkami tepelného štítu. Členovia posádky vystúpili do otvoreného vesmíru a čiastočne problém napravili. Raketoplán sa úspešne vrátil na Zem 9. augusta 2005 pri vysokom záujme médií. Ďalšie lety raketoplánov boli odložené, až kým sa nepodarilo vyriešiť problémy a vyhovieť prísnym podmienkam, ktoré boli zostavené vyšetrovacou komisiou po havárii Columbie. Ďalšou misiou bol let STS-121. Raketoplánu sa podarilo úspešne odštartovať až 4. júla 2006, 6. júla sa spojil s Medzinárodnou vesmírnou stanicou (ISS), a 17. júla úspešne pristál v Kennedyho vesmírnom stredisku na Floride. Jeho poslednou misiou bol let STS-133 so štartom 24. februára 2011. Po 12 dňoch sa 9. marca vrátil na Zem. Discovery má za sebou najviac letov zo všetkých raketoplánov – 39. Žiadna iná kozmická loď nevzlietla do vesmíru viackrát.

 Zoznam misií 

Zoznam misií v programe Space Shuttle absolvovaných s orbiterom Discovery do 9. marca 2011. Do 9. marca 2011 Discovery strávil vo vesmíre celkovo 365,5 dňa, Zem obehol 5830-krát, a preletel pritom vzdialenosť .
 Dátum štartu Označenie Cieľ misie 30. august 1984 STS-41-D Prvý let nového orbitera Discovery, vypustenie komunikačných družíc SBS-D, Leasat-1 a Telstar-3C. 8. november 1984 STS-51-A Vypustenie komunikačných družíc Telesat-H a Leasat-2, zachytenie a dopravenie na Zem satelitov vypustených pri misii raketoplánu Challenger (STS-41-B) (satelity sa nedostali na stanovenú dráhu). 24. január 1985 STS-51-C Vojenský let, vypustená odpočúvacia družica typu Big Ear. 12. apríl 1985 STS-51-D Vypustenie komunikačných družíc Telesat-1 a Leasat-3. 17. jún 1985 STS-51-G Vypustenie troch komunikačných družíc (Morelos-A, Arabsat-A a Telstar-3D). 27. august 1985 STS-51-I Vypustenie komunikačných družíc Aussat-1, ASC-1 a Leasat-4, oprava družice Leasat-3. 29. september 1988 STS-26 Obnovenie letov raketoplánov po tragickej havárii letu STS-51-L, vypustenie komunikačnej družice TDRS-3. 13. marec 1989 STS-29 Vypustenie komunikačnej družice TDRS-4. 22. november 1989 STS-33 Vojenský let, vypustená odpočúvacia družica Magnum. 24. apríl 1990 STS-31 Vypustenie Hubblovho vesmírneho ďalekohľadu. 6. október 1990 STS-41 Vypustenie medziplanetárnej sondy Ulysses, slúžiacej na výskum Slnka. 28. apríl 1991 STS-39 Vojenský let raketoplánu, experimenty, vypustenie a znovuzachytenie družice IBSS. 12. september 1991 STS-48 Vypustenie družice UARS na sledovanie zemskej atmosféry. 22. január 1992 STS-42 Vedecký let laboratória Spacelab IML-1. 2. december 1992 STS-53 Vojenský let, žiadne informácie o cieli letu neboli zverejnené. 8. apríl 1993 STS-56 Výskum zemskej atmosféry pomocou súboru prístrojov ATLAS-02. 12. september 1993 STS-51 Vypustenie experimentálnej komunikačnej družice ACTS. 3. február 1994 STS-60 Vedecký let laboratória Spacehab-RSM, vypustenie a znovuzachytenie družice WSF-1. Po prvýkrát bol na palube raketoplánu prítomný ruský kozmonaut (Sergej Krikaľov). 9. september 1994 STS-64 Výskum zemskej atmosféry, vypustenie a znovuzachytenie astronomickej družice Spartan-201. 3. február 1995 STS-63 Vedecký let laboratória Spacehab-RSM. 13. júl 1995 STS-70 Vypustenie komunikačnej družice TDRS-7. 11. február 1997 STS-82 Druhý servisný let k Hubblovmu vesmírnemu ďalekohľadu. 7. august 1997 STS-85 Vypustenie a znovuzachytenie družice CRISTA. 2. jún 1998 STS-91 Deviaty a posledný let raketoplánu na ruskú kozmickú stanicu Mir. Astronaut Andrew Thomas (pozri Endeavour STS-89) sa vrátil na Zem. 29. október 1998 STS-95 Vedecký let laboratória Spacehab, návrat jedného z prvých amerických astronautov (Johna Glenna) do vesmíru. 27. máj 1999 STS-96 Druhý let raketoplánu na vesmírnu stanicu ISS, zásobovacia a údržbárska misia. 19. december 1999 STS-103 Tretí servisný let k Hubblovmu vesmírnemu ďalekohľadu. 11. október 2000 STS-92 Piaty let raketoplánu na vesmírnu stanicu ISS, vynesenie nosníka ITS Z1. 8. marec 2001 STS-102 Ôsmy let raketoplánu na vesmírnu stanicu ISS, doprava zásob, návrat prvej základnej posádky a privezenie druhej posádky. 10. august 2001 STS-105 Jedenásty let raketoplánu na vesmírnu stanicu ISS, doprava zásob, návrat druhej základnej posádky a privezenie tretej posádky. 26. júl 2005 STS-114 Obnovenie letov po havárii raketoplánu Columbia a let raketoplánu na vesmírnu stanicu ISS v rámci programu „Return to Flight“. 4. júl 2006 STS-121 Druhý let raketoplánu po havárii Columbie, let na vesmírnu stanicu ISS, doplnenie zásob a privezenie nemeckého astronauta Thomasa Reitera, ktorý sa pridal k posádke ISS. 10. december 2006 STS-116 Výmena Thomasa Reitera za Sunitu Williamsovú, inštalácia ďalšej časti priehradového nosníka P5 na ISS. 23. október 2007 STS-120 Dopravenie modulu Harmony (Node 2) na vesmírnu stanicu ISS, premiestnenie solárneho panela P6 na jeho finálnu pozíciu. Astronaut Clayton Anderson sa vrátil na Zem a v posádke stanice ho vystriedal Daniel M. Tani. 31. máj 2008 STS-124 Montážna misia k Medzinárodnej vesmírnej stanici, doprava komponentov japonského laboratória Kibó, výmena člena stálej posádky stanice Garretta Reismana za Gregoryho Chamitoffa. 15. marec 2009 STS-119 28. let amerického raketoplánu k Medzinárodnej vesmírnej stanici, doprava štvrtého solárneho panelu na stanicu a výmena jedného člena posádky stanice – Sandry Magnusovej za Kóičiho Wakatu. 29. august 2009 STS-128 30. let amerického raketoplánu k Medzinárodnej vesmírnej stanici, doprava zásob v module MPLM Leonardo a výmena jedného člena posádky stanice – Timothyho Kopru za Nicole Stottovú. 5. apríl 2010 STS-131 33. let amerického raketoplánu k Medzinárodnej vesmírnej stanici, doprava zásob v module MPLM Leonardo, vedecké experimenty na palube. 24. február 2011 STS-133 35. let amerického raketoplánu k Medzinárodnej vesmírnej stanici, doprava modulu PMM Leonardo a palety ELC-4 k ISS. Posledný let raketoplánu Discovery.

 Pamiatka raketoplánu Discovery a znaky misií 
 Pamiatka raketoplánu Discoverycenter|400x400px Znaky misií raketoplánu Discoverycenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100px STS-41-D STS-51-A STS-51-C STS-51-D STS-51-G STS-51-I STS-26 STS-29center|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100px STS-33 STS-31 STS-41 STS-39 STS-48 STS-42 STS-53 STS-56center|110x110pxcenter|110x110pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100px STS-51 STS-60 STS-64 STS-63 STS-70 STS-82 STS-85 STS-91center|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100px STS-95 STS-96 STS-103 STS-92 STS-102 STS-105 STS-114 STS-121center|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100pxcenter|100x100px STS-116 STS-120 STS-124 STS-119 STS-128 STS-131 STS-133

 Iné projekty 

Kategória:Kozmické raketoplány
Kategória:Program Space Shuttle
Kategória:Kozmické lode vo výslužbe