Močenok

Močenok (v minulosti Močonok, Mučeníky, Sládečkovce, ) je obec na Slovensku v okrese Šaľa.

 Dejiny 
Prvá písomná zmienka o Močenku sa nachádza v Zoborskej listine z roku 1113, uloženej v Biskupskom archíve v Nitre. Ďalšia z dávnych historických zmienok o obci je z 13. júna 1623, keď cisár Ferdinand II. udelil obci právo vyberať mýto na terajšom Zúgovskom moste. Historici predpokladajú, že staroslovenský názov obce Močenok pochádza z latinského názvu musenic. Pomenovanie obce prešlo v priebehu ďalších storočí len drobnými zmenami. V roku 1773 sa uvádza názov Mocsonok, v ďalšom súpise z roku 1786 zas Mocschonok a od roku 1808 opätovne Mocsonok. V uhorskom geografickom lexikóne z roku 1851 sa obec spomína ako prevažne maďarská s 1 828 obyvateľmi. Štatistika z roku 1910 vykazovala v Močenku 3 878 obyvateľov, z toho bolo 3 041 Slovákov, 706 Maďarov, 47 Nemcov, 3 Rómovia a 81 obyvateľov inej, resp. nezistenej národnosti.

Po prvej svetovej vojne pripadla obec na základe Trianonskej mierovej zmluvy Česko-Slovenskej republike. V medzivojnovom období sa používal poslovenčený názov Močonok resp. Močonek, neskôr bol zmenený na Močenok. V roku 1948 došlo k zmene názvu obce na Mučeníky a o tri roky neskôr bol názov opätovne zmenený na Sládečkovce. V roku 1992 bol obci prinavrátený pôvodný historický názov Močenok.

 Kultúra a zaujímavosti 
 Pamiatky 
 Rímskokatolícky Kostol svätého Kríža, jednoloďová baroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a malou strešnou vežou, z roku 1747. V rokoch 20032006 prešiel obnovou. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami. Nachádza sa tu murovaná empora, pod ktorou je umiestnená krypta s pomníkom biskupa Jozefa Klucha. Nachádza sa tu barokový oltár so súsoším Golgoty.  Fasády kostola sú členené lizénami a segmentovo ukončenými oknami so šabránami. Štítové priečelie je lemované pilastrami a ukončené segmentovým štítom s tympanónom. Veža je ukončená barokovou helmicou.

 Rímskokatolícky kostol svätého Klimenta, trojloďová neskorobaroková stavba so segmentovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z rokov 17611765. Donátorom kostola bol arcibiskup Imrich Esterházi. Úpravami prešiel v rokoch 17741782. V rokoch 19261927 bol doplnený o bočné lode podľa projektu architekta Milana Michala Harminca.  V interiéri sa nachádza hodnotné barokové zariadenie, hlavný oltár so sochami svätého Klimenta a uhorských svätých kráľov, svätého Štefana a svätého Ladislava, dva bočné oltáre a kazateľnica. Fasády kostola sú členené pilastrami a segmentovo ukončenými oknami s profilovanými šambránami s klenákmi. Veža vyrastá zo štítového priečelia vo forme rizalitu, je členená kordónovými rímsami a pilastrami, ukončená je korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a barokovou helmicou s laternou. 

 Biskupský kaštieľ, dvojpodlažná trojtraktová klasicistická stavba na pôdoryse písmena H z rokov 18401848. Bol poškodený počas revolúcie v roku 1848. Na mieste staršej stavby ho vybudoval nitriansky biskup Imrich Paluďai. Úpravami prešiel v rokoch 18931896. Do roku 1911 tu sídlil biskupský úrad než sa presťahoval do Nitry. V rokoch 19501951 tu boli v rámci režimných perzekúcií násilne sústredení kňazi. V interiéri sa dochovali kazetové stropy a pôvodné parkety. Súčasťou kaštieľa je súkromná biskupská kaplnka sv. Kríža. Priečeliu dominuje päťosový rizalit s portikom s balkónom neseným iónskymi stĺpmi a ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom, v ktorom je reliéfna výzdoba s erbom. Nárožia štítu sú dekorované akrotériami.  Fasády sú členené kordónovou rímsou, parter pásovaním. Okná poschodia majú šambrány s rímsovými suprafenestrami na konzolách, na nárožných rizalitoch sú polkruhovo ukončené. Okolo kaštieľa sa nachádza prírodnokrajinársky park. 

 Kaplnka svätého Urbana, baroková stavba s polkruhovým záverom a predstavanou vežou, z rokov 17481750. Pôvodne bola obklopená vinicami. Obnovou prešla v roku 2001.  Veža kaplnky je členená priebežnými lizénami, ukončená je ihlancovou helmicou. Nad portálom je umiestnená socha patróna v nike.

 Kalvária s kaplnkou Božieho hrobu, súbor klasicistických stavieb z roku 1852. Kaplnka je ukončená segmentovým záverom. 


 Pravidelné podujatia 
V obci sa od roku 1993 každoročne koná festival kresťanského divadla Gorazdov Močenok na počesť biskupa svätého Gorazda, ktorý bol jedným z najznámejších žiakov vierozvestov Konštantína a Metod. 

 Osobnosti obce 
Rodáci
 Štefan Odorik Balažovič (* 1810† 1875), historik a františkán
 Štefan Ján Majer (* 1813† 1893), osvetový pracovník, cirkevný hodnostár a pedagóg
 Ľudovít Eiselle (* 1882† 1979), náboženský spisovateľ, misionár a jezuita
 Jozef Kútny (* 1922† 1978), cirkevný hodnostár a katolícky kňaz
 Jozef Moravčík (* 1944), archeológ a múzejník
 František Rábek (* 1949), slovenský rímskokatolícky biskup a prvý ordinár Ordinariátu ozbrojených síl a ozbrojených zborov Slovenskej republiky
 Timotej Kudlička (* 2003), slovenský profesionálny futbalista

Žili, pôsobili alebo zomreli v Močenku
 Ján Gustini (* 1712† 1777), náboženský spisovateľ a hodnostár, zomrel v Močenku
 Anton Révai (* 1718† 1783), rožňavský a nitriansky biskup, zomrel v Močenku
 Jozef Kluch (* 1748† 1826), biskup, cirkevný hodnostár, univerzitný profesor, národnokultúrny pracovník, zomrel a je pochovaný v Močenku
 Eva Mosnáková (* 1929† 2024), preživšia holokaustu a aktivistka za ľudské práva a proti extrémizmu

 Referencie 

 Pozri aj 

 Základná škola v obci Močenok

 Iné projekty 

 Externé odkazy 



Kategória:Obce okresu Šaľa