Krajná Bystrá

Krajná Bystrá je obec na Slovensku v okrese Svidník, v Prešovskom kraji.

 Polohopis 
Krajná Bystrá sa rozprestiera v severnej časti Nízkych Beskýd, západnej časti Laboreckej vrchoviny západne od Ladomírky. Územie chotára je na hranici s Poľskom. Nadmorská výška v strede obce je 380 m a v chotári od 350 – 670 m. Okolie obce má členitý povrch a súvislý les s porastom buka, borovice a smreka. V obci sa nachádzajú sírovodíkové a metánové vody.

Rozloha obce zaberá 894 ha.

 Susedné obce 
 Hunkovce
 Krajná Poľana
 Medvedie
 Nižný Komárnik

 Vodné toky 
Cez obec preteká 6 km Hluboký potok, prameniaci pri štátnej hranici s Poľskom vo výške 460 m. Potok je pravostranným prítokom Ladomirky do ktorej sa vlieva poniže Krajnej Poľany vo vzdialenosti 1 km.

 Symboly obce 
 Erb 
V zelenom štíte je strieborný kosák so zlatou rukoväťou zabodnutý v zlatom snope. Snop je prevýšený z horného okraja štítu vyrastajúcimi striebornými váhami so striebornými miskami. Je to poľnohospodársky motív podľa odtlačku pečatidla obce z roku 1837, doplnený o atribút miestneho patróna sv. Michala. Autormi erbu sú Jozef  Novák a Ladislav Čisárik. Erb obce bol prerokovaný obecným zastupiteľstvom v roku 2004  a je zapísaný v Heraldickom registri Slovenskej republiky pod číslom: HR: K-227/2004.

 Vlajka 
Vlajka obce pozostáva zo štyroch pozdĺžnych pruhov vo farbách zelenej, bielej, zelenej a žltej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.

 Názov 
Vývin názvu obce
 1618 – Biztra
 1586 - Bisstra
 1773 - Bisztra, Bistre
 1808 - Krajna-Bisztra, Krajná Bystrá
 1863 - Krajnabisztra
 1902 - Krajnóbisztra
 1907 – 1913 - Krajnóbisztra, Bátorhegy
 1920 - Bystrá, Krajná Bystra
 1927 - Krajná Bystrá

 Dejiny 
Obec vznikla pri osídľovaní severnej časti Šarišskej župy v rokoch 1573 až 1598. 

Obec v minulosti patrila do Makovického panstva, Šarišskej župy. Po vzniku ČSR bola súčasťou Prešovského kraja a okresu Svidník. V roku 1960 pri novom územnosprávnom členení bola súčasťou Východoslovenského kraja a Bardejovského okresu. Od roku 1968 patrila do novo vzniknutého okresu Svidník. Po vzniku Slovenskej republiky bola znovu začlenená do Prešovského samosprávneho kraja.

V dôsledku ťaživej, neúnosnej hospodárskej a ekonomickej situácie a ťažkých prírodných podmienok došlo na začiatku 18. storočia k úteku poddaných. Značná časť obyvateľov odišla do južných časti Uhorska, ktoré bolo vyprázdnené po odchode Turkov. Časť obyvateľov vyrábala šindle zo smrekového a jedľového dreva.

Bolo to tiež i v časoch predmníchovskej republiky. V čase druhej svetovej vojny a vzniku Slovenského národného povstania v chotári obce pôsobila partizánska skupina, ktorá pripravovala podmienky na bezproblémový vstup Červenej armády na pomoc SNP. Nemci v dôsledku týchto skutočnosti, nechali obyvateľstvo vysťahovať a obec vypálili. Za aktívny boj proti fašizmu obec bola vyznamenaná Radom Červenej hviezdy.

Po roku 1945 obyvatelia obce boli zamestnaní v priemyselných podnikov ako napríklad VSŽ, VSS v Košiciach, v Odevných závodoch vo Svidníku, Strojárňach potravinárskeho priemyslu, stavebnom podniku vo Svidníku.

História obce zaznamenala niekoľko vysťahovaleckých odchodov. 

 Obyvateľstvo 
V roku 1787 mala obec 39 domov a 252 obyvateľov.  V roku 1940 mala obec 63 domov a 329 obyvateľov. V obci tiež žilo 6 občanov židovského pôvodu. V roku 2004 v obci žilo 335 obyvateľov.

V obci Krajná Bystrá sa v deväťdesiatych rokoch 20. storočia nachádzali najčastejšie tieto priezviská: Babej, Baran, Berežný, Breznoščák, Capko, Cimba, Cino, Čonka, Dubivský, Džurban, Fedák, Ferenc, Gaži, Goban, Gula, Hojda, Horvath, Hrinko, Humeník, Hušo, Jambrozi, Jedinak, Jurečko, Kačurjak, Karala, Kosakowsky, Krak, Lipinský, Litvák, Lorenc, Macko, Maťaš, Matyás, Mazur, Mudry, Múdry, Noga, Novák, Pánik, Popovec, Rodák, Rusinko, Senaj, Sivák, Šamko, Šoma, Štefan, Štefanco, Štefanov, Urban, Vančišin, Vaňko, Vašuta, Weis, Zápotocký, Zásada, Zelizňák, Zelizňak a Želizňák.

 Kultúra a zaujímavosti  
 Pamiatky 
 Gréckokatolícky kostol sv. Michala archanjela, jednoloďová neobaroková stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a mierne predstavsnou vežou, z roku 1929. Fasády sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami. Veža je ukončená barokovou helmicou s laternou. 

 Pomníky 
 Pamätná tabuľa osloboditeľom 
V obci sa nachádza pamätná tabuľa na fasáde obecného úradu venovaná osloboditeľom Krajnej Bystrej.

 Pamätník Vasila Biľaka 
Od februára 2015 sa v obci nachádza pamätník miestneho rodáka RSDr. Vasila Biľaka. Súčasťou pamätníka bola pôvodne aj busta s podobizňou Biľaka, pamätník bol však po niekoľkých dňoch poškodený a busta bola po krátkej dobe odcudzená.

 Zaujímavosti 
 Vojenský cintorín z 1. svetovej vojny 
V Krajnej Bystrej je vojnový cintorín z prvej svetovej vojny, ktorý nie je v ideálnom stave a je súčasťou obecného cintorína. Celkovo 29 hrobov roztrúsených po cintoríne nie je označených krížmi ani inými symbolmi. Mŕtvych vojakov pochovávali na cintoríne už počas vojny.

V dvadsiatich štyroch hroboch je pochovaných po dvoch, v štyroch hroboch sú pochovaní po troch  a v jednom hrobe sú štyria vojaci. Tento hrob vznikol po exhumačných prácach 22. marca 1922. 

Na vojnovom cintoríne je pochovaných tridsať rakúsko-uhorských vojakov a tridsať štyri vojakov cárskej ruskej armády. Identifikovaný bol rakúsko-uhorský vojak Alexander Linter. O vojnové hroby v medzivojnovom období sa staral Ján Hojda.

 Osobnosti obce  
 Rodáci 
 Vasil Biľak (* 1917 - † 2014), komunistický politik

 Referencie 

 Iné projekty

 Externé odkazy 



Kategória:Obce okresu Svidník
Kategória:Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku