Lokálne magnitúdo

Súhrn všetkých možných lokálnych magnitúd, najmä ak sú rozdelené na "stupne" podľa účinkov na zemský povrch, sa niekedy nazýva stupnica lokálne magnitúdo/magnitudo, Richterova magnitúdová stupnica, Richterova stupnica či Richterova škála. Výraz "stupnica" sa v tejto súvislosti niekedy považuje za nevhodný, pretože ide o veličinu, ktorá nadobúda (takmer) kontinuálne hodnoty, a teda to nie je stupnica v pravom slova zmysle. Problematický je aj atribút "Richterov" v názve veličiny či stupnice, pretože Richterovo magnitúdo je prísne vzaté len názov lokálneho magnitúda platného pre geologické podmienky južnej Kalifornie. Pre iné oblasti Zeme je teda vhodné hovoriť len o "lokálnom magnitúde", napr. na Slovensku sa používa lokálne magnitúdo pre Západné Karpaty. Okrem toho aj sám Richter hovoril len o "magnitude local" (lokálna magnitúda).

 Charakteristika 
V roku 1935 Charles F. Richter a Beno Gutenberg z California Institute of Technology vypracovali metódu merania zemetrasení analýzou seizmogramov zaznamenaných Wood-Andersonovým torzným seizmometrom. Richter pôvodne zaokrúhľoval namerané hodnoty k najbližším štvrtinám jednotiek, neskôr sa však hodnoty zaokrúhľovali na desatiny. Príčinou vytvorenia tejto stupnice bola snaha o oddelenie predtrasov a dotrasov od hlavného otrasu. Inšpiráciou Richterovi bola stupnica hviezdnych magnitúd používaná v astronómii na opis magnitúdy (hviezdnej veľkosti) a ďalších objektov na oblohe.

Richter vybral za magnitúdu 0 otras, ktorý by na seizmograme zaznamenanom Wood-Andersonovým torzným seizmometrom umiestneným 100 km od epicentra zemetrasenia ukázal maximálny vodorovný posun 1 mikrometer. Richterova škála kvôli spôsobu svojho výpočtu pomocou logaritmu nemá žiadnu hornú ani dolnú hranicu. 

 Richterova stupnica Názov Magnitúda Účinky Frekvencia výskytu mikro < 2 Mikrozemetrasenie, nepocítiteľné Niekoľko miliónov za rok veľmi malé 2,0 – 2,9 Nepocítiteľné, ale zaznamenateľné Viac ako milión za rok malé 3,0 – 3,9 Dá sa pocítiť, ale bez spôsobených škôd Viac ako 100 000 za rok slabé 4,0 – 4,9 Cítiť trasenie vecí v domoch, bez významných škôd 10 000 až 15 000 za rok stredné 5,0 – 5,9 Zle postavené budovy môžu spadnúť 1 000 až 1 500 za rok silné 6,0 – 6,9 Veľké škody až na ploche 100 km2 100 až 150 za rok veľké 7,0 – 7,9 Veľké škody na veľkých oblastiach 10 až 20 za rok veľmi veľké 8,0 – 8,9 Škody na niekoľko sto kilometroch Jedno za rok masívne 9,0 – 9,9 Veľké škody na niekoľko tisíc kilometroch Jedno za 10 až 50 rokov meteorické 10+ doposiaľ nezaznamenané Extrémne zriedkavo

 Na Slovensku 
+ Výber intenzívnejších zemetrasení na Slovensku Rok  Zemetrasenie  Lokálne  magnitúdo  Makroseizm.  intenzita (EMS-98)  Doba  trvania  Následky 1763  Zemetrasenie v Komárne v roku 1763  6,26,5  9  20 min  83 mŕtvych, 103 zranených 1906  Zemetrasenie pri Dobrej Vode 10. januára 1906  5,7  8,5  < 10 s  vážne poškodenia stavieb, zosuvy, trhliny 2023  Zemetrasenie pri Vranove nad Topľou 9. októbra 2023  4,9  68  4 s  poškodenia stavieb 2026  Zemetrasenie pri Šamoríne 21. februára 2026  4,3   ≤ 3 s  menšie poškodenia stavieb

 Referencie 

 Pozri aj 
 magnitúdo

 Externé odkazy 
 Zemetrasenia na Slovensku. Enviromagazín 5/2008

Kategória:Stupnice
Kategória:Seizmológia