Maďarizácia

Maďarizácia (doslova: pomaďarčovanie) alebo zastarano maďarizmus ako špecifický historický termín je súbor opatrení, postupov a snáh vlády, ale aj ostatných inštitúcií Uhorska na pomaďarčenie nemaďarského obyvateľstva v Uhorsku od konca 18. storočia, so zvýšenou intenzitou po rakúsko-uhorskom vyrovnaní.

 Štatistické údaje zo sčítaní 1880-1930 
Dané štatistické údaje z uhorských a československých sčítaní ukazujú, že vo viacerých slovenských obciach, ktoré sa nachádzali v čisto slovenskom etnickom prostredí, a kde v roku 1880 Maďari žili len v malom množstve, alebo takmer vôbec, tvorili podľa sčítania v roku 1910 už väčšinu obyvateľstva. Navyše ich počet významne vzrástol aj v mestách, ktoré si ešte v roku 1910 zachovávali nemaďarskú väčšinu. Bolo to spôsobené niekoľkými faktormi - ako preferencia maďarského jazyka kvôli kariére, vysťahovalectvo, časté zastrašovanie a dokonca falšovanie výsledkov sčítania. Ukázalo sa to po roku 1918, keď v mnohých obciach Slovenska náhle poklesov počet Maďarov takmer na nulu. 

údaje: Historicko-demografický lexikón obcí Slovenskej republiky, Štatistický úrad Slovenskej republiky
+Obce s maďarskou absolútnou väčšinou v roku 1910okresobec188018901900191019211930Maďari%Maďari%Maďari%Maďari%Maďari%Maďari%GalantaGáň236,5387,99018,127053,38414,7558,2KomárnoDulovce12512,724226,131730,61 05088,792270,7563,7LeviceDolný Pial32029,129831,345339,688365,622516,722115,6LevicePlavé Vozokany9113,09812,934844,086692,9747,5242,2LeviceSantovka32747,350667,351768,062477,611414,210110,0NitraNová Ves nad Žitavou699,217118,218218,479168,1474,0171,3NitraTajná8927,113636,310625,437391,4215,481,9Nové ZámkyBranovo12429,37619,924658,326163,3255,440,6Nové ZámkyJasová14915,120120,358254,088176,952239,220213,4Nové ZámkyKolta66045,592562,31 13375,51 07169,378046,542120,2ŠaľaŠaľa1 33131,92 56459,32 62255,14 29987,92 08339,71 59527,2KrupinaDudince6320,39429,310135,916654,2319,78022,7LučenecHalič16713,325419,645639,863750,922118,3503,5RevúcaJelšava1 12741,31 09245,12 16777,72 28980,450117,82557,3RevúcaRákoš61,3132,920929,761668,714217,6718,9Veľký KrtíšMalá Čalomija10237,412039,610036,017859,93311,97927,5Veľký KrtíšMalý Krtíš4620,47932,56831,217958,1146,03212,4Veľký KrtíšObeckov14329,617936,220340,924951,218339,85310,5Vranov n.T.Tovarné61,3366,7499,430354,9163,10,0Košice 1Košice - Staré Mesto10 21537,914 67949,426 32364,333 81375,111 42821,211 57516,3Košice 2Košice - Poľov275,1315,910217,028852,46711,140,6Košice 2Košice - Šaca6111,55410,27514,042774,89716,7253,8Košice 4Košice - Šebastovce7524,57323,64110,922262,7123,4143,6Košice okolieČaňa45443,545446,11 14283,782457,8392,7543,1Košice okolieGyňov227,2227,74714,021160,110,310,3Košice okolieHaniska25126,223924,644440,371165,711812,1807,1Košice okolieHodkovce114,4187,111648,317781,916076,90,0Košice okolieNižný Čaj8242,55431,03416,413059,6146,9114,3Košice okolieNováčany101,95512,3316,829771,1328,2194,4Košice okoliePaňovce13623,516730,730258,647195,04511,16014,2Košice okolieRákoš12148,412348,217272,013065,35625,23815,1Košice okolieRuskov14123,87411,77711,839754,881,210,1Košice okolieSlančík8242,98432,915755,516168,88336,12910,0Košice okolieŠemša377,5214,736773,135584,723055,6276,8Košice okolieŠtós242,2514,813812,485382,636635,81079,1RožňavaArdovo5317,528294,032299,434995,124978,88527,2RožňavaDlhá Ves7715,049986,852998,0560100,049985,710618,2TrebišovBrezina24541,034756,540164,448769,7375,9101,3TrebišovCejkov15315,011511,685984,290587,9928,5252,1TrebišovČerhov12428,119336,845274,337280,9244,3324,9TrebišovHraň44544,955559,455348,61 13090,636730,133125,5TrebišovHrčeľ13132,618138,128557,041378,2418,3173,1TrebišovKašov3610,6163,941796,322250,9449,900,0TrebišovKožuchov7624,417652,720062,721076,141,300,0TrebišovStanča215,0215,1286,322651,071,410,2TrebišovVeľaty10013,424033,975695,937953,6729,991,2TrebišovVeľká Tŕňa26644,866699,434946,559277,753579,320727,6TrebišovZemplínske Jastrabie11418,912320,840570,139770,69215,3101,6TrebišovZemplínsky Branč14331,415645,315635,128265,9408,8469,4
+Obce s významným nárastom Maďarov v roku 1910okresobec188018901900191019211930Maďari%Maďari%Maďari%Maďari%Maďari%Maďari%Bratislava 1Bratislava - Staré Mesto7 27015,110 43319,920 10230,531 70540,59 02923,418 89015,3GalantaŠintava34021,323313,325513,51 03948,6301,260,2HlohovecLeopoldov28523,9213,614919,691048,41808,7612,3Zlaté MoravceZlaté Moravce76423,087824,01 48036,72 20949,14749,92575,1RevúcaChyžné436,3183,1335,529346,7213,761,1Žiar nad HronomKremnica2683,15275,786118,71 52731,84028,41362,5BardejovBardejov2203,73636,01 01714,02 20028,31772,21321,4HumennéHumenné61113,91 00922,21 53232,01 90636,73006,2771,2LevočaLevoča6279,01 05615,91 67020,52 41130,84666,02803,1PrešovPrešov2 25216,42 98221,15 88232,08 50242,12 0519,69683,7Košice-okolieVyšný Medzev100,7474,424817,659237,629719,516810,0RožňavaDobšiná3586,43357,274614,61 73934,63537,62475,3MichalovceMichalovce87212,71 76323,42 81834,64 58448,41 0069,74693,6MichalovcePalín19021,927927,449145,252046,4918,6868,0Spišská N.V.Krompachy291,5673,71 28027,12 56040,11 08919,51232,9Spišská N.V.Spišská Nová Ves5697,678610,72 22023,93 49433,21 0899,96185,0TrebišovTrebišov2525,74199,01 11622,12 36846,62994,71642,1TrebišovVeľké Ozorovce14018,812218,918325,130143,19113,9435,8

Kvantifikácia zmeny národnostného zloženia obyvateľstva Uhorska 
Podľa výsledkov sčítaní ľudu možno proces maďarizácie demonštrovať na vývine počtu maďarského obyvateľstva v Uhorsku: Podľa jozefínskeho sčítania ľudu z rokov 1785 - 1787 tvorili Maďari len 37,7 % obyvateľstva . Jedným z výsledkov maďarizácie bolo postupné (ku koncu často len štatistické) zvyšovanie tohto podielu, až napokon v roku 1910 dosiahol podiel Maďarov:
 54,5 % vo vlastnom Uhorsku (t.j. bez Chorvátska-Slavónska), čo je stále len polovica obyvateľstva, resp. 
 48,1 % v Uhorsku vrátane Chorvátska-Slavónska.

Presnejšie údaje aj so zdrojmi sú uvedené v článku Národnostné zloženie Uhorska

 Úradný jazyk v Uhorsku 
Vývoj úradného jazyka v Uhorskujazykové zákony in: Encyklopédia Slovenskahttp://books.google.sk/books?id=-_cCwsjtzboC&pg=PA244&dq=amtssprache+deutsch+Ungarn+1849&hl=sk&sa=X&ei=AhznUtusA-6p7AbAhoCQCg&ved=0CDcQ6AEwAQ#v=onepage&q=amtssprache%20deutsch%20Ungarn%201849&f=false:
od vzniku Uhorska (10. stor.) do roku 1784: latinčina
1784 - 1790 (t.j. za vlády Jozefa II.): nemčina
1790 - 1836/1840/1844: latinčina
1836/1840/1844 - 1849: maďarčina
1849 - 1860: nemčina
1860 - zánik Uhorska (1918): maďarčina

Ako vidno cca. 900 rokov bola úradným jazykom latinčina, maďarčina bola úradným jazykom cca. 65 rokov a nemčina 17 rokov.

Treba dodať, že vzhľadom na to, že od začiatku 16. storočia bolo Uhorsko súčasťou rakúskej monarchie so sídlom panovníka vo Viedni, ktorého materinským a dvorným jazykom bola vždy nemčina, a vzhľadom na to, že vo vtedajšom hlavnom meste Uhorska Bratislave sa komunikovalo prevažne po nemecky, bola nepriamo "druhým" úradným jazykom Uhorska (popri latinčine resp.  maďarčine) od 16. storočia vždy aj nemčina.

Prejavy a dôvody maďarizácie 
Pod pojem maďarizácia patrí napríklad rušenie nemaďarských škôl, zavedenie maďarčiny do škôlok a škôl, rušenie spolkov a združení, zavádzanie vládnych pomaďarčovacích spolkov (napr. na území Slovenska Hornouhorský maďarský vzdelávací spolok, maďarsky: Felvidéki/Felsőmagyarországi Magyar Közművelődési Egyesület - FEMKE založený 20. novembra 1883 Belom Grünwaldom), neuplatňovanie národnostného zákona z roku 1868, zákaz Matice slovenskej, Černovský masaker, Apponyiho školské zákony atď. 

Za hlavný dôvod maďarizácie sa považuje fikcia jediného politického národa, na ktorej neochvejne lipli maďarskí politickí vodcovia najmä po rakúsko – maďarskom vyrovnaní. Počnúc rokom 1880 upadala národnostná sieť škôl a zvyšoval sa pomer občanov hlásiacich sa k maďarskej národnosti. Maďarizácia logicky dosahovala najsilnejší účinok v mestách a preto pomaďarčovaniu podliehali najmä Nemci a Židia, teda národnosti, ktoré žili zväčša v mestách. V menšej miere podliehali pomaďarčovaniu Slováci. Omnoho menšie úspechy mala maďarizácia medzi Srbmi a Rumunmi, ktorí sa odlišovali od Maďarov aj nábožensky a ich materské štáty susedili s Uhorskom, čo posilňovalo ich národné povedomie.ROMSICS, I. Trianonská mierová zmluva. vyd. Kalligram, Bratislava. 2006. ISBN 80-7149-828-9

 Násilná maďarizácia 
V rokoch 1874-1892 boli slovenské deti bez rodičov presídlované do "čiste maďarských okresov".  Len v rokoch 1887 a 1888 Hornouhorský maďarský vzdelávací spolok - FEMKE presídlil približne 500 slovenských sirôt. Kirschbaum, Stanislav J. A History of Slovakia: The Struggle for Survival. New York: Palgrave Macmillan; St. Martin's Press. March 1995. pp. 136-139.ISBN 978-0-312-10403-0. (anglicky)

 Maďarizácia mien 
Maďarské úrady neustále vyvíjali tlak na všetkých nemaďarov, aby si maďarizovali svoje mená. Ľahkosť, s ktorou sa to dalo urobiť, vyvolala prezývku Korunoví Maďari (cena za zmenu mena bola jedna koruna)R. W. Seton-Watson, A history of the Roumanians, Cambridge, University Press, 1934, p. 408 (anglicky). Okrem zmeny priezviska na typicky maďarské, zmena mena zahŕňala prepis mena podľa maďarskej gramatiky (napr. Tiszó namiesto Tiso). Používanie maďarskej konvencie pre mená (najprv priezvisko a potom krstné meno) bolo samozrejmosťou v školstve a úradnom styku (napr. Tiszó József).

V roku 1881 bola v Budapešti založená "Centrálna spoločnosť pre maďarizáciu mien" (Központi Névmagyarositó Társaság). Cieľom tejto súkromnej spoločnosti bolo poskytnúť rady a usmernenia pre tých, ktorí si chcú pomaďarčiť meno. Simon Telkes, ktorý vyhlásil, že „človek môže dosiahnuť prijatie ako pravý syn národa prijatím národného (maďarského) mena“, sa stal predsedom spoločnosti. Spoločnosť začala svoju činnosť reklamnou kampaňou v novinách  a rozosielaním listov. Navrhovali aj zníženie poplatkov za zmenu mena. Návrh Parlament prijal a poplatok sa znížil z 5 forintov na 50 grajciarov. Následne sa zmena mien rozbehla (v rokoch 1881 s 1261 a v roku 1882 so 1065 zmenami mien) a pokračovala v nasledujúcich rokoch v priemere s 750 až 850 zmenami mien ročne."A Pallas nagy lexikona", www.elib.hu (maďarsky) V priebehu Bánffyho administratívy došlo k ďalšiemu nárastu, ktorý v roku 1897 dosiahol maximum 6 700 žiadostí a to najmä v dôsledku tlaku orgánov a zamestnávateľov v štátnom sektore. Štatistické údaje ukazujú, že len medzi rokmi 1881 a 1905 bolo pomaďarčených 42 437 mien. Súčasne počas celého obdobia 20. storočia prebiehala aj dobrovoľná maďarizácia nemeckých alebo slovanských mien. Podľa maďarskej štatistiky a vzhľadom na obrovský počet asimilovaných osôb medzi 1700 a 1944 (~ 3 milióny) bolo medzi rokmi 1815 až 1944 celkovo pomaďarčených 340 000 až 350 000 mien hlavne v majoritne maďarsky hovoriacich oblastiach.

 Maďarizácia miestnych pomenovaní 
Spolu s maďarizáciou osobných mien a priezvisk bolo tiež bežné používanie maďarských foriem miestnych pomenovaní namiesto viacjazyčného používania. Pre miesta, ktoré neboli v minulosti známe pod maďarskými názvami, boli vymyslené nové maďarské mená a používané v administratíve namiesto pôvodných nemaďarských mien. Príklady miest, ktorých pôvodné nemaďarské mená boli takto nahradené maďarskými názvami, sú napríklad: Svidník - Felsővízköz, Sztarcsova - Tárcsó (srbsky Starčevo), Lyutta - Havasköz (rusínsky Lyuta, Ukrajina), Bruck - Királyhida (Bruck an der Leitha, Rakúsko) (hoci Bruck a Királyhida boli dve samostatné mestá oddelené riekou Leitha). Lelkes György: Magyar helységnév-azonosító szótár, Talma Könyvkiadó, Baja, 1998 (maďarsky) 

 Chronologický vývoj uhorského školstva s ohľadom na maďarizáciu 
1868 – zákon ukladal povinné vyučovanie úradného jazyka na školách (na základných – ľudových školách sa začalo vyučovať povinne maďarsky od roku 1879).http://www.snk.sk/swift_data/source/NBU/Zborniky/BZ1998_1999/Cervenanova_Eva.doc .dochttp://www.psp.cz/eknih/1925ns/se/stenprot/011schuz/s011001.htm Společní Česko-Slovenská parlamentní knihovnahttp://komentare.sme.sk/c/4208883/vzor-ci-podvod-z-uhorska.html Vzor či podvod z Uhorska? -Roman Holec (Autor je historik)
1874 – 1875 – vláda Kolomana Tiszu zatvorila tri konfesijné slovenské gymnáziá. Vyššie evanjelické v Revúcej, nižšie evanjelické v Turčianskom Svätom Martine a nižšie katolícke v Kláštore pod Znievomhttp://zlatyfond.sme.sk/dielo/902/Botto_Dejiny-Matice-Slovenskej-1863-1875/14 Július Botto: Dejiny Matice Slovenskej. (1863 – 1875), čím zanikli všetky slovenské stredné školy. V apríli 1875 bola zatvorená aj Matice slovenská. Jej budovu a všetok majetok zhabala maďarská vláda. Neskôr ho odovzdala Hornouhorskému maďarskému vzdelávaciemu spolku (FEMKE).
 1879 – zákon 1879:XVIII. ukladal povinné vyučovanie úradného jazyka na základných školách.https://ep.edu.sk/Lists/Calendar/DispForm.aspx?ID=2812http://www.skg.sk/detail_country.php?f=3&section=0&city=Dubni%E8ka&lang=

 1891 – zákon 1891:XV. ukladá povinnosť obciam zriaďovať opatrovne pre malé deti (maďarsky „óvoda“, v súčasnej slovenčine škôlka).http://www.psp.cz/eknih/1948ns/stenprot/044schuz/s044008.htmKniha: Karel Kálal: Maďarizácia. Obraz slovenského utrpenia kapitola Školy, str. 13 – 19,ISBN 80-8079-047-7.

 1902 – nariadenie ministra Vlašiča (Vlassicz)  Povinnosť vyučovať maďarský jazyk na školách v rozsahu 17 až 24 hodín týždenne.http://www.nrsr.sk/appbin/net/nrozprava/Download.aspx?Type=NRozprava.RozpravaRaw&Ref=XXX071026114500000_071026120000000.txthttp://www.kss.sk/index.php?menu=vyhlasenia_a_stanoviska&article=187http://zscierne.edupage.org/about/.

 január 1907 – gróf Apponyi reaguje na prejav slovenského poslanca Bellu slovami:
http://www.slovakradio.sk/inetportal/devin/index.php?mainpage=showSprava&id=26108&lang=1https://web.archive.org/web/20071014054924/http://www.historickarevue.com/?id=archiv_49https://web.archive.org/web/20030706150942/http://www.eilert-sundt.vgs.no/eschola/slov/betydning_slov.htmhttp://www.psp.cz/eknih/2002nr/stenprot/018schuz/s018017.htm

 1907 – 1908 – Apponyiho školské zákony „Lex Apponyi“.

Beksicsov text o maďarizácii  Beksics Gusztav: Magyarosodás és magyarositás külünös tekintettel városainkra, 1883, Budapest, str. 6 (dielo vyšlo aj v slovenskom preklade v roku 2000 v Bratislave pod názvom Maďarizácia a pomaďarčovanie s osobitným zreteľom na naše mestá)
V roku 1883 vydal Gusztáv Beksics štúdiu o postupe a perspektívach maďarizácie "Magyarosodás és magyarositás" (Maďarizácia a pomaďarčovanie). V úvode označuje Bélu Grünwalda za svojho "výborného priateľa". Vyjadruje svoj názor, že oblastiach, v ktorých nemaďarské národnosti tvoria absolútnu väčšinu, nebude pomaďarčovanie možné uskutočniť. To sa podľa neho vzhľadom na štatistické údaje fakticky týka len takýchto oblastí obývaných Slovákmi a Rumunmi, pretože Nemci sú v Uhorsku roztrúsení a sú dokonca spojencami Maďarov pri maďarizácii iných etník, Srbov a Rusínov je príliš málo a (ako uvádza neskôr v texte) Židia sa masovo pomaďarčujú a takisto pomáhajú maďarizácii. 

Napríklad vo vzťahu k Slovákom, ktorých v celej práci považuje za vôbec najťažšie maďarizovateľné etnikum v Uhorsku, autor upresňuje: 
Za "nedobytné" (meghódithatatlan) od Slovákov považuje župy Orava, Liptov, Nitra, Trenčín, Turiec, Zvolen a Šariš. Dôvodom je konkrétne fakt, že Orava vykazuje 75 901 Slovákov a 355 Maďarov; Liptov 67 554 Slovákov a 1438 Maďarov; Nitrianska župa 263 644 Slovákov a 54 564 Maďarov; Trenčianska župa 222 786 Slovákov a 2576 Maďarov; Turiec 33 951 Slovákov a 1066 Maďarov; Zvolenská župa 92 863 Slovákov a 2669 Maďarov; a Šarišská župa 116 000 Slovákov a 4222 Maďarov. 
Naopak "Slovači možno vziať" (a tótságtól el lehet venni) župy Tekovskú (78 873 Slovákov a 41 848 Maďarov a 16 834 Nemcov), Bratislavskú (133 580 Slovákov a 108 918 Maďarov a 54 370 Nemcov), Zemplínsku (118 524 Maďarov a 101 000 Slovákov a 12 971 Nemcov) a Užskú župu (39 000 Maďarov a 37 000 Slovákov). 
Na Spiši je "rozsiahly početný nemecký element uprostred Slovákov priekopníkom pomaďarčovania".
Abovská, Gemerská a Boršodská župa patrí už prevažne Maďarom.
Za úspešne fungujúce nástroje maďarizácie v Uhorsku (popri vplyvu niektorých miest, v ktorých prevažujú Maďari) považuje autor najmä súdnictvo, verejnú správu, železnicu a školstvo. 

Autor konštatuje, že hoci je v Uhorsku len 44 % Maďarov, v mestách ich je podľa neho až 63 %, z remeselníkov je ich 49 % a z obchodníkov 54 %, z čoho vyplýva, že maďarizácia je podľa neho tak povediac na dobrej ceste. Následne však priznáva, že maďarskosť priemyslu a obchodu je dôsledkom maďarizácie Židov, teda spomínaných 49 % a 54 % sú z veľkej väčšiny v skutočnosti len pomaďarčení Židia. Na porovnanie: Slovákov je podľa neho v Uhorsku 13 %, v mestách je ich 7 %, z remeselníkov je ich 15 % a z obchodníkov 9 %.

Autor považuje národnostné zloženie miest všade na svete, aj v Uhorsku, za kľúč k ovplyvňovaniu národnostného zloženia krajín. Rozoberá preto najmä štatistiku zmeny národnostného zloženia miest za posledných 50 rokov (t.j. od 30. rokov 19. storočia do roku 1880):
Maďarizácia hlavného mesta prebieha úspešne: Budín mal v roku 1821 „25 228 obyvateľov, z čoho iba pár sto Maďarov, 1100 Rácov [rácz] a zvyšok tvorili Nemci“. Pešť mala v roku 1829 „62 471 obyvateľov z čoho bolo 1200 Maďarov, rovnako veľa Slovákov, 650 Rácov, 259 Grékov, 100 Rumunov.“ Budín a Pešť mali teda začiatkom 30. rokov 19. storočia spolu 87 669 obyvateľov, z toho iba pár tisíc Maďarov. V roku 1880 však už "mala Budapešť 360 551 obyvateľov. Z toho bolo 198 742, čiže viac ako polovica Maďarov, 119 902 Nemcov, 21 581 Slovákov, 408 Rumunov a 1756 Srbov-Chorvátov [szerb-horvát]". Z toho vyplýva, že počet Maďarov "vzrástol deväťdesiatnásobne", i keď..."aj Slováci zaznamenali výrazný vzostup, čo sa vysvetľuje výstavbou" [Budapešti].
V Bratislavskej župe v 30. rokoch z 5 slobodných kráľovských miest bolo 1 nemecké a 4 slovensko-nemecké, žiadne nebolo (ani len do značnej miery) maďarské. V roku 1880 v tejto župe už nie je ani jedno nemecké či slovensko-nemecké mesto. Napríklad:
V Bratislave v roku 1830 sa v divadlách hralo výlučne po nemecky, vyučovací jazyk bola nemčina (na lýceu aj slovenčina, francúzština a angličtina), nie maďarčina (hoci Bratislava vtedy bola sídlom uhorského snemu). Maďari boli iba medzi šľachticmi, honoráciou, kožušníkmi, gombikármi, kováčmi a krajčírmi. V roku 1880 žije už v Bratislave 30 000 Nemcov, 7500 Maďarov a o niečo menej Slovákov.
Trnava bola v 30. rokoch čisto slovensko-nemecké mesto, bez Maďarov. V roku 1880 je v Trnave 1500 Maďarov.
V (ostatných) slovenských oblastiach sa mestá pomaďarčili relatívne slabo: Čísla v roku 1880 sú takéto: Zvolen (2500 Slovákov, 580 Maďarov), Trenčín (2400 Slovákov, 1100 Nemcov, 600 Maďarov), Nitra (3400 Slovákov, 3000 Maďarov, 2000 Nemcov), Košice (10 000 Slovákov, 10 000 Maďarov), Nová Baňa (4000 Slovákov, Maďarov a Nemcov nie je ani sto), Banská Štiavnica a Banská Belá (11 600 Slovákov, 1500 Maďarov, 1500 Nemcov), Skalica (4400 Slovákov, 83 Maďarov, 363 Nemcov), Modra (vyše 3000 Slovákov, pod 200 Maďarov, 800 Nemcov), Levoča (3000 Slovákov, 600 Maďarov, 2100 Nemcov). Autor dodáva: „Pravda, v [spomínaných] mestách slovenských oblastí, v ktorých je maďarský element akokoľvek malý, aj to sa pokladá za prínos, lebo pred polstoročím [t.j. v 30. rokoch 19. stor.] tam Maďari neboli“.
V Zadunajsku (t.j. dnešnom západnom Maďarsku a Burgenlande) je maďarizácia najzreteľnejšia. V 30. rokoch z 8 slobodných kráľovských miest boli 2 čisto nemecké, 3 maďarsko-nemecké, 2 nemecko-maďarské, 1 maďarsko-nemecko-bosniacke; ďalej tu boli 2 maďarsko-nemecké biskupské mestá a spomedzi 214 mestečiek bolo 110 maďarských, 43 nemeckých, 12 chorvátskych, 7 slovinských, 14 maďarsko-nemeckých, 3 maďarsko-chorvátske atď. V roku 1880 už v Zadunajsku nie je ani jedno čisto nemecké mesto alebo mestečko. Konkrétne napríklad:
Győr a Szombathely boli v tridsiatych rokoch ešte prevažne nemecké mestá, v roku 1880 už sú takmer čisto maďarské. 
Sopron bol v 30. rokoch čisto nemecké mesto, v roku 1880 je z 23 000 obyvateľov už 5 000 Maďarov.
Pécs mal v 30. rokoch väčšinu obyvateľstva Nemcov, a počet Maďarov a Bosniakov sa im takmer vyrovnal, v roku 1880 je z 28 700 obyvateľov už 20 400 Maďarov, 5 000 Nemcov, 348 Chorvátov a 435 Slovákov.
Väčšina zadunajských miest je však už maďarská, napr. Kaposvár, Kaniža, Vesprém, Pápa, Zalaegerszeg.
Pokiaľ ide o dnešné východné Maďarsko:
V Níreďháze sa držia Slováci: Popri vyše 13 000 Maďaroch tam žije 8600 Slovákov.
Debrecín sa zo všetkých miest Uhorska pomaďarčil najlepšie.
Segedín sa tiež úspešne pomaďarčil ("Poldruha tisíca Nemcov, ktorí tu žijú, vie po maďarsky. Slováci sa tu celkom pomaďarčili.")
V srbských oblastiach je maďarizácia takisto úspešná, napr.:
Subotica mala v 30. rokoch 2/3 Srbov, 1/3 Maďarov a Nemcov. V roku 1880 je takmer polovica (30 075 osôb) tvorená Maďarmi, 26 637 je Srbov, zvyšok sú Nemci a Slováci
Nový Sad v 30. rokoch takmer nemal Maďarov. V roku 1880 v meste bolo 6 500 Maďarov, takmer 9 000 Srbov a 5 000 Nemcov.
Na prevažne maďarské mestá sa podarilo pretvoriť aj mestá Baja a Zenta.
Príklady úspechov maďarizácie z rumunských oblastí:
Temešvár mal v 30. rokoch takmer výlučne nemecko-rumunsko-srbské obyvateľstvo (takmer bez Maďarov). V roku 1880 je z 33 000 obyvateľov 18500 Nemcov, 7300 Maďarov, 2200 Rumunov, 1700 Srbov.
Arad mal v 30. rokoch prevažne nemecko-rumunské obyvateľstvo, Maďari tvorili menšinu. V roku 1880 už v meste bolo 19 800 Maďarov, 5 300 Nemcov,  6 400 Rumunov a 1 600 Srbov.
Oradea mala v 30. rokoch polovicu obyvateľov Maďarov, neznámy počet Nemcov a 3600 Rumunov. V roku 1880 už v meste žilo 26 600 Maďarov, 1 000 Nemcov a len 2 000 Rumunov.

 Citáty 

 Poznámky 

 Literatúra a externé odkazy 
 Július Mésároš: Zložité hľadanie pravdy o slovenských dejinách, Veda, 2004
 Scotus Viator: Národnostná otázka v Uhorsku, 1995 (preklad z angl. originálu Racial problems in Hungary, ktorý je dostupný aj online: RACIAL PROBLEMS IN HUNGARY By SCOTUS VIATOR, London. Archibald and Constable (1908) ))
 Gusztáv Beksics: Maďarizácia a pomaďarčovanie s osobitným zreteľom na naše mestá, Bratislava, 2000 (preklad maď. originálu Magyarosodás és magyarosítás különös tekintettel városainkra, Athenaeum R. Társulat, 1883)
 Ivan Mrva: Slovensko a Slováci v 2. polovici 19. storočia, 2010
 Daniel Rapant: K počiatkom maďarizácie. I. diel. Vývoj rečovej otázky v Uhorsku 1740-1790. (Sp. fil. fak. Bratislava 1927)
 Daniel Rapant: Maďarizácia, Trianion, revízia a demokracia, (Prúdy 1930)
 Daniel Rapant: K počiatkom maďarizácie. II. diel . Prvé zákony maďarizačné 1790-1792, (Bratislava 1931)
 Daniel Rapant: Ilegálna maďarizácia 1790-1840 (1947)

 Kol. autorov: Dejiny Slovenska, Dátumy, udalosti, osobnosti, Slovart, 2007, ISBN 978-80-8085-596-3,
 Romsics, I.: Trianonská mierová zmluva, Kalligram, Bratislava, 2006. ISBN 80-7149-828-9
 heslá Slováci - školství a Slováci - národnostní poměry in: Ottův slovník naučný (písané asi roku 1904)] 
 heslá maďarizácia a jazykové zákony in: Encyklopédia Slovenska
 Ambro Pietor: Nápor - odpor,  1905 (prehľad vývoja zákonov a podobne v oblasti maďarizácie) 
 Karel Kálal: Slovensko předválečné, Maďarizace - Vyhubit (Praha 1905, 1930) (Eko-Konzult 2006)
 Karel Kálal: Maďarizácia,, 1908 (Karel Kálal: Maďarizácia, Obraz slovenského utrpenia, Eko-konzult, 2006, ISBN 80-8079-047-7)
 Milan Ivanka: Slováci a Maďari, 1910 (Slováci a Maďari, Čo nám Maďari ukradli, Eko-konzult, 2006, ISBN 80-8079-056-6) http://www.litcentrum.sk/?s-cv-contentID=34252&t=print
 Vlado Clementis: Medzi nami a Maďarmi, 1943 (2008)
 Leopold Moravčík: Vzbura proti maďarizácii, 2010
 Ružena Janiglošová-Moravčíková: Zakázané zvony, 2010
 Lendvai, P.: Maďari, 2011
 Björnson, B.: Maďarské panstvo, Maďarské barbarstvo, Najväčší priemysel Maďarska, Maďari ako utláčatelia a i., 1998
 Svetoň, J.: Príspevky k otázke štatistickej maďarizácie, 1942
 Grünwald B.: Régi Magyarország. A Felvidék, 1878
 Bokes F.: Pokusy o slovensko-maďarské vyrovnanie, 1868
 Mocsáry, L.: Nemzetiség, 1858
 Bánffy B.: A magyar nemzetiségi politika, 1902
Kristína Royová.: Divné milosrdenstvo. Obrázok zo života v Uhrách. 1904, vyd. Jána Chorváta, Nové Mesto nad Váhom.
 http://www.pulib.sk/elpub2/FF/Slancova1/sekcia%20historie%20a%20politologie/2svk06_szabo.pdf
 http://www.genealogy.ro/cont/13.htm  The Magyarization process (in Banat) 
 http://www.comp-press-data.hu/Portal/Archives/LUNO/2006/Ln03/l10.pdf
 kniha (písaná švabachom) z roku 1842 o pomaďarčovaní nemaďarských národov, obzvlášť slovenského : Rozjímáni o zmadařowání země Uherské aneb o Nemaďarů w Uhřích na Maďary obcowání ... Praha: [s.n.], 1842. 35 s. - dostupné online v Digitálnej knižnici UKB 

Pozri aj odkazy v článku Apponyiho školské zákony

 Referencie 

 Iné projekty 

Kategória:Dejiny Slovenska
Kategória:Dejiny Maďarska
Kategória:Uhorsko