Ďalekohľad

Ďalekohľad je prístroj na pozorovanie vzdialených objektov zberom elektromagnetických vĺn. Veľký ďalekohľad sa v astronómii označuje i ako teleskop; tento názov sa niekedy používa pre akýkoľvek ďalekohľad. Ďalekohľad zbiera elektromagnetické žiarenie prichádzajúce z objektov veľkou plochou a lámaním a odrážaním žiarenia vytvára jeho obraz. Pôvodne (a v užšom zmysle dodnes) sa slovom ďalekohľad označoval len optický ďalekohľad.

 Druhy 
Ďalekohľad zachytávajúci optické žiarenie resp. viditeľné svetlo sa volá optický ďalekohľad (optický teleskop). Sú to historicky najstaršie ďalekohľady. 
Ďalekohľad zachytávajúci rádiové žiarenie sa nazýva rádiový ďalekohľad (rádioteleskop).
Mimo zemskej atmosféry môže pracovať aj gama ďalekohľad (gama teleskop), röntgenový ďalekohľad (röntgenový teleskop), ultrafialový ďalekohľad (ultrafialový teleskop) alebo infračervený ďalekohľad (infračervený teleskop). 
Medzi ďalekohľady sa zaraďujú aj neutrínové detektory napriek tomu, že nezachytávajú elektromagnetické žiarenie, ale prúd neutrín.

 Umiestnenie 
Pozemské ďalekohľady môžu zachytávať iba to elektromagnetické žiarenie, ktoré prepúšťa zemská atmosféra. Ide hlavne o viditeľné (optický ďalekohľad) a rádiové žiarenie (rádioteleskop), vo väčších nadmorských výškach aj infračervené žiarenie (infračervený ďalekohľad). Ostatné typy ďalekohľadov musia pracovať mimo zemskej atmosféry.

 Veľké kozmické observatóriá 
 Chandra
 Hubblov vesmírny ďalekohľad
 Spitzerov vesmírny ďalekohľad

 Odporúčané zväčšenia  
 Zväčšenia amatérskych astronomických ďalekohľadov 
Pre ďalekohľad s priemerom objektívu D v (mm), sú odporúčané nasledovné zväčšenia:

minimálne zväčšenie D/6, teda pre 90mm objektív zväčšenie 15x
pohodlné zväčšenie D/2, teda pre 90mm objektív zväčšenie 45x
maximálne zväčšenie D*1.4, teda pre 90mm objektív 126x

Maximálne zväčšenia však vyžadujú kvalitnú optiku, montáž ďalekohľadu i atmosfefické podmienky, inak sa získa len zväčšená machuľa.

 Referencie 

 Pozri aj 
 Montáž ďalekohľadu

 Iné projekty