Nacizmus

Nacizmus alebo národný socializmus alebo hitlerizmus (nem. Nationalsozialismus, Nazismus; slovo nacizmus vzniklo skrátením výrazu národný socializmus) je totalitná ideológia oficiálne uplatňovaná diktatúrou v Nemecku v rokoch 19331945 (tzv. Tretia ríša) prostredníctvom NSDAP (Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei) vedenej Adolfom Hitlerom. Nacistická ideológia kombinuje koncepciu fašizmu a rasizmu, vychádza tiež z krajného nacionalizmu a niektorých prvkov socializmu. Nacizmus je považovaný za krajne pravicovú formu politiky,Fritzsche, Peter. 1998. Germans into Nazis. Cambridge, Mass.: Harvard University Press; Eatwell, Roger, Fascism, A History, Viking/Penguin, 1996, pp. xvii-xxiv, 21, 26–31, 114–140, 352. Griffin, Roger. 2000. "Revolution from the Right: Fascism," chapter in David Parker (ed.) Revolutions and the Revolutionary Tradition in the West 1560-1991, Routledge, London. ale niektorí neoliberálni autori (napr. F. A. Hayek) ho zaraďujú k ľavici, ako radikálne vyústenie socializmu.Friedrich August von Hayek. 2001. Cesta do nevoľníctva. Nadácia F.A. Hayeka. ISBN 8096860194

 Dejiny a charakteristika nacizmu 
Nacizmus vznikol spojením koncepcie fašistického štátu (zahrňujúci vodcovský princíp) a rasistických teórií o nadradenosti árijskej rasy a o pokroku cez konflikt medzi vyššou a nižšou rasou, riešený podrobením či likvidáciou nižšej rasy. Nacistická ideológia ďalej čerpá zo socializmu (privlastňuje si prvky kolektivizmu či sociálnej demagógie vyhovujúcej nižším vrstvám), antiboľševizmu (vyhovujúci vyšším vrstvám), nacionalizmu (umožňujúci získať podporu konzervatívnych síl) a antisemitizmu. Filozofická podstata nacizmu obsahuje prvky výrazného iracionalizmu, okultizmu a ezoterizmu.

Medzi najvýznamnejších nacistických teoretikov možno zaradiť Ernsta Hubera a Adolfa Hitlera. Počas svojho pobytu vo väzení roku 1924 napísal Hitler autobiografiu Mein Kampf, v ktorej definoval niektoré kľúčové vlastnosti nacistickej ideológie.

Po roku 1933, kedy sa NSDAP dostala k moci a Adolf Hitler sa stal ríšskym kancelárom, urobili nacisti koniec nádejám socialistov a komunistov, že sa nacistická strana prikloní k socializmu. Rovnako tak boli zmarené šance na revolúciu vedenú robotníkmi. Namiesto toho nacistická strana plne podporila fašistickú koncepciu vytvorením absolútnej vlády štátu a vodcu (führera), rasovú politiku a agresívnu zahraničnú politiku. Tá bola nakoniec príčinou druhej svetovej vojny.

Prenikaniu nacionalistických prvkov do socialistického myslenia pomohol aj marxista Werner Sombart, ktorý považoval vojnu Nemecka s Britániou za nevyhnutnú. Bojovnícky národ Nemcov, podľa Sombarta, musí poraziť anglickú obchodnícku civilizáciu. Jednotlivec by mal, podľa Sombarta, obetovať svoje šťastie a život životu štátu a ľudu.

Nacizmus bol po skončení druhej svetovej vojny postavený mimo zákon, hoci jeho ideológia stále prežíva, alebo je dokonca obnovovaná (pozri neonacizmus).

 Kľúčové vlastnosti nacistickej ideológie 
náhľad|right|Antisemitizmus, 1. apríl 1933, na papieri je po nemecky napísané: „Nemci! Bráňte sa! Nekupujte u Židov!“. Ako odpoveď na nemecký Ermächtigungsgesetz (splnomocňujúci zákon ,ktorý umožnil Hitlerovi vydávať zákony) začali aj židovskí obchodníci bojkotovať nemecký tovar; britský Daily Express to komentoval titulkom „Judea vyhlasuje vojnu Nemecku“.Daily Express, 24.3.1933.
 Nacionálno-socialistický program
 Rasizmus
 Antislavizmus a antisemitizmus, ktorý nakoniec vyústil do holokaustu
 Teória nadradenosti árijskej (germánskej, nordickej) rasy, teória nadčloveka
 Eugenika
 Uplatňovanie tzv. rasovej hygieny, čo značí genocídu
 Antimarxizmus, antikomunizmus, antiboľševizmus, antikapitalizmus, antianarchizmus, antiliberalizmus a antidemokratizmus.
 Odstránenie parlamentarizmu, politickej plurality, demokracie
 Vodcovský princíp
 Sociálny darvinizmus
 Princíp Blut und Boden (krv a pôda)
 Pozmenená koncepcia Drang nach Osten (ťaženie na východ)
 Blízkosť k fašizmu

 Príčiny 
Za príčiny počiatočnej vysokej podpory nacistického hnutia sú považované:
 Vysoké reparácie po prvej svetovej vojne, ktoré Nemecko nebolo schopné splácať, celospoločenský otras z výsledkov vojny
 Ekonomická kríza, vysoká inflácia zapríčinená tiež reparáciami, nakoniec nekontrolovateľná, a z nej vznikajúca chudoba
 Nedostatočne vyvinutá demokracia, odovzdávanie osudu do rúk „elít“, túžba po silnej autoritatívnej vláde
 Neexistencia alternatívy k socialistickým ideológiám, o moc bojovali nacisti, kresťanskí socialisti a komunisti
 Použitie sociálnej či socialistickej rétoriky príťažlivej pre robotnícku vrstvu
 Odmietnutie komunistickej ideológie
 Nacionalizmus, v tej či onej forme bežný v 19. a 20. storočí
 Neznášanlivosť voči Židom, tradičný antisemitizmus

 Referencie 

 Literatúra 
Problematika totality a ňou potierané slobody v minulom storočí:
 Karl Raimund Popper, Otvorená spoločnosť a jej nepriatelia, vydaná prvý raz v Londýne roku 1945
 Tauchen, Jaromír. Vývoj trestního soudnictví v Německu 1933 – 1945. Brno : The European Society for History of Law, 2010. 182 s. ISBN 978-80-904522-2-0

 Pozri aj 
 Nacistické Nemecko
 Nacistická symbolika
 Nacistická architektúra
 Nacistické ozbrojené a bezpečnostné zbory
 Denacifikácia

 Iné projekty 


Kategória:Politické ideológie
Kategória:Formy vlády
Kategória:Tretia ríša