Veta (jazykoveda)

Veta je základná syntaktická jednotka s uceleným významom, gramaticky usporiadaná a intonačne uzavretá. Presnejšie je to komplexná gramaticko-sémantická systémová jednotka, ktorá má povahu základnej komunikatívnej jednotky. 

Veta sa skladá z vetných členov, ktoré v nej vytvárajú sklady.

 Delenia 
 Delenie 1 
 Výrazová stránka vety (ustálené usporiadanie jazykových prostriedkov do slov, slovných tvarov a viet)
 Sémantická stránka vety:
 gramatická sémantika (syntaktické vzťahy)
 vlastná vetná sémantika
 obsah vety:
 výpoveď vety o časti mimojazykovej skutočnosti
 členenie na už známe a ešte neznáme (aktuálne členenie vety)
 modálna stránka vety
 expresívna stránka vety
 sémantická štruktúra (konfigurácia sémantických prvkov vety daných kategoriálnymi komponentmi sémantiky lexikálnej jednotky)

Na Slovensku sa namiesto toho tradične rozlišuje:
 gramatická stavba vety (výrazová stránka plus obsah a význam), pri ktorej sa rozlišuje:
 gramatické jadro vety = spojenie podmetu a prísudku
 vedľajšie vetné členy = ostatné vetné členy
 sémantická stavba vety

 Delenie 2 
Podľa zloženia delíme vety na:
 Jednoduchá veta - má iba jeden prísudok a vyjadruje len jednu myšlienku. Delí sa na:
 holú vetu: má iba podmet a prísudok; napr. Žiak píše. 
 rozvitú vetu: okrem podmetu a prísudku má aj vedľajšie – rozvíjacie vetné členy, pr. Dobrý žiak píše domácu úlohu. 
 Zložená veta (súvetie) - je spojenie dvoch a viacerých viet. 

 Delenie 3 
Vyjadrením postoja hovoriaceho ku skutočnosti, teda podľa obsahu (modálnosti), delíme vety na:
 Oznamovacia veta: Obsahuje oznam. Má klesavú melódiu. Na konci píšeme bodku; pr. Pôjdeme spolu do školy. 
 Opytovacia veta: Obsahuje otázku, na niečo sa pýtame, niečo zisťujeme. Má stúpavú alebo klesavú melódiu, klesavú keď sa začína opytovacími zámenami, stúpavú keď niečo zisťujeme. Na konci píšeme otáznik; napr. Pôjdeš so mnou dnes do školy? 
 Rozkazovacia veta: Vyjadruje rozkaz. Má klesavú melódiu. Na konci píšeme výkričník. napr. Choďte dnes spolu do školy! 
 Želacia veta: Vyjadruje želanie. Má stúpavo-klesavú melódiu. Na konci píšeme výkričník. pr. Poďme dnes do školy spolu!
 Zvolacia veta: Vyjadruje citové pohnutie, emóciu (strach, radosť atď.). Má stúpavú alebo stúpavo-klesavú melódiu. Na konci píšeme výkričník. napr. Tak sa mi to páči!

 Delenie 4 
Podľa členitosti delíme vety na:
 Jednočlenná veta– Gramatické jadro vety je nerozčlenené. Nemá zreteľnú podmetovú a prísudkovú časť. Hlavným členom je vetný základ, podľa ktorého delíme jednočlennú vetu na: 
 slovesnú: pr. Prší. Cnie sa mi. 
 neslovesnú: a tú ďalej na mennú; napr. Potraviny. alebo citoslovnú; pr. Hurá! 
 Dvojčlenná veta – Gramatické jadro sa delí na podmetovú a prísudkovú časť. 
 úplná: má vyjadrený aj podmet aj prísudok; napr. Peter príde. 
 neúplná: nemá vyjadrený podmet (má ho zamlčaný); napr. (Ja) Neprídem.

 Slovosled 
Slová vo vete sú usporiadané podľa istých pravidiel slovosledných princípov. Základný slovosledový princíp je aktuálne členenie vety (významová výstavba jej výpovede): 
 Objektívne poradie jednotlivých častí výpovede: 1. východisko (známa časť) → 2. tranzitné členy (sprievodné) → 3. jadro výpovede (nové, relatívne neznáme) 
 Subjektívne poradie sa používa najmä zo štylistických dôvodov: 1. jadro → 2. tranzitné členy → 3. východisko

Kategória:Syntax