Národnosocialistická nemecká robotnícka strana

Národnosocialistická nemecká robotnícka stranaNSDAP. In: Hitler, Adolf. In:  (nem. Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei, skr. NSDAP), tiež označovaná ako nacistická strana, bola nemecká krajne pravicová McGowan,Lee. 2002. The radical right in Germany: 1870 to the present. Longman Publishing. Harlow.57-64.anglický. 978-0-582-29193-5 politická strana, ktorá vznikla 24. februára 1920 premenovaním Nemeckej robotníckej strany (po nemecky: DAP, Deutsche Arbeiterpartei). Súčasne predstavila svoj 25-bodový program, ktorý bol založený na princípe antisemitského rasizmu a vízii Veľkého Nemecka, ktoré sa malo stať svetovou veľmocou.
Jej členovia sa nazývali nacisti (spojenie/skratka slov nacionálny a socialisti).

NSDAP chcela odmietnutím mierových zmlúv (predovšetkým Versaillskej) napomôcť vzniku nacionalistickej reakcie v nemeckej spoločnosti. Vysoké reparácie boli jedným z najväčších problémov Nemecka po prvej svetovej vojne.

 Názov 
Premenovanie Nemeckej robotníckej strany (DAP) na Národnosocialistickú nemeckú robotnícku stranu (NSDAP) bolo čiastočne motivované snahou využiť ľavicové aj pravicové ideály, pričom "socialistická" a "robotnícka" oslovovali ľavicu a "národná" a "nemecká" oslovovali pravicu. Nacista, neformálny a pôvodne hanlivý výraz pre člena strany, je skratkou názvu strany (Nationalsozialist, a vznikol analogicky k Sozi, skratke Sozialdemokrat (člen konkurenčnej Sociálnodemokratickej strany Nemecka). Členovia strany sa označovali ako Nationalsozialisten (národní socialisti), ale niektorí občas prijali aj hovorové nacisti (napríklad Leopold von Mildenstein v sérii článkov Ein Nazi fährt nach Palästina uverejnených v časopise Der Angriff v roku 1934). Medzi nacistami sa bežne používal výraz Parteigenosse (členka strany) s príslušným ženským tvarom Parteigenossin.

Pred vznikom strany sa tieto výrazy používali ako hovorové a hanlivé slová pre zaostalého roľníka alebo nešikovného a nemotorného človeka. Pochádzalo z Ignaz, skrátenej verzie slova Ignatius, ktoré bolo bežným menom v domovskom regióne nacistov, v Bavorsku. Oponenti sa toho, ako aj už dávno existujúceho Sozi, chopili, aby národným socialistom priradili pohŕdavú prezývku.

V roku 1933, keď sa Adolf Hitler ujal moci v nemeckej vláde, sa v Nemecku slovo "nacista" prestalo používať, hoci rakúski antinacisti ho naďalej používali. Používanie výrazov "nacistické Nemecko" a "nacistický režim" spopularizovali antinacisti a nemeckí exulanti v zahraničí. Potom sa tento termín rozšíril do iných jazykov a nakoniec sa po druhej svetovej vojne vrátil do Nemecka.thumb|NSDAP Gaue 1926,1928,1933 & 1937

 Volebné výsledky 
 Rok volieb Počet hlasov % Počet kresiel +/– Poznámka  1928 810,127 2.6 1930 6,379,672 18.2595 1932 13,745,680 37.27123 1932 11,737,021 33.0934posledné slobodné a férové voľby 1933 17,277,180 43.9192posledné voľby viacerých strán 1933 39,655,224 92.11373systém jednej strany 1936 44,462,458 98.8080systém jednej strany 1938 44,451,092 99.0172systém jednej strany

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Program NSDAP  holocaust.cz

 Zdroj 

Kategória:Druhá svetová vojna
Kategória:Nacizmus
Kategória:Zaniknuté politické strany v Nemecku