Čierny Balog

Čierny Balog je obec na Slovensku v okrese Brezno.

 Polohopis 
Rozľahlá obec sa nachádza v srdci Veporských vrchov, asi 4 km južne od Brezna. Tvorí ju 13 osád, situovaných pozdĺž toku Čierneho Hrona a v priľahlých údoliach, obkolesených hustými lesmi. Rieka tvorí os územia a pokračuje severozápadným smerom k Hroncu, kde sa vlieva do Hrona. 

Z Hronca až po osadu Dobroč rieku lemuje úzkorozchodná Čiernohronská železnica, ktorá v čase najväčšieho rozmachu dosahovala dĺžku takmer 132 km. Obcou prechádza cestná spojnica II/529 z Brezna cez sedlo Tlstý javor do Hriňovej.

 Osady 
Obec má 13 osádhttp://www.ciernybalog.sk/historia.phtml?id3=35064 Osady obce: Krám, Jergov, Balog, Závodie, Vydrovo, Medveďovo, Dolina, Fajtov, Komov, Látky, Jánošovka, Pustô a Dobroč.

 Dejiny 
Osídľovanie okolia Čierneho Balogu vo väčšom rozsahu nastalo v 15. storočí, kedy do oblasti Horehronia prišli valašskí pastieri. O storočie neskôr sa tu začali usadzovať drevorubači, ktorí tu už okolo roku 1550 ťažili drevo pre potreby baní a hút. Prvá písomná zmienka o osade v údolí pochádza z 11. júna 1607. 

Najstaršou osadou obce je Krám (z nem. obchod, sklad), ktorá vznikla okolo roku 1563 ako základňa drevorubačov so sídlom ich majstra a skladmi náradia i potravín. Okrem ťažby dreva a jeho splavovania sa obyvatelia venovali i poľnohospodárstvu a chovu dobytka a oviec. Postupne začali vznikať nové pasienky a časom aj osady, ktoré využívali novovzniknuté plochy na vznik obydlí, bližšie pri zdrojoch dreva a železnej rudy. 

Osada Jergov v blízkostí štôlní na železnú rudu sa spomína v roku 1615, následne vznikla osada Balog, ktorá sa časom stala centrom drevorubačov. Rozširovanie pokračovalo Závodím, Medveďovom, Fajtovom, Komovom a ďalšími. Podľa tmavých usadenín v rieke dostala názov Čierny Hron a osadám sa v 18. storočí začalo podľa vtedy najväčšej osady hovoriť Čiernohronský Balog. Postupne s rozmachom drevorubačstva, ťažby rudy, no aj poľnohospodárstva, pastierstva a remesiel rástol aj počet obyvateľov a v 70. rokoch minulého storočia dosahoval počet 6400. Populácia Čierneho Balogu poklesom ťažby a zánikom pracovných príležitostí postupne klesla na terajších približne 5100 obyvateľov.

Obyvatelia obce sa v roku 1944 vo veľkom počte zapojili do Slovenského národného povstania a obec bola v októbrinovembri terčom nacistických represálií. V okolí obce operovali oddiely 1. čs. partizánskej brigády J. V. Stalina, partizánskeho zväzku Chruščov a jednotky 2. čs.  paradesantnej brigády. Dňa 28. januára popoludní ustupovalo po rozbití v Klenovci smerom na obec asi 700 nemeckých vojakov 309. streleckého pluku 208. divízie. Obecná milícia a partizáni boli zalarmovaní horárom Jánom Danišom hlásiacim asi 100 Nemcov. Napriek zisteniu, že Nemci sú v prevahe, sa miestna milícia a partizáni postavili na odpor a podarilo sa im 28. januára Nemcov pri osade Dobroč odraziť. To povzbudilo celú obec, ktorej občania sa masovo zapojili buď do obrany, alebo do spriechodňovania cestu dolinou Šaling, kadiaľ sa očakával postup Červenej armády. Vhodným manévrovaním sa obrancom pod velením rodáka por. Antona KupcaMúranicu podarilo odraziť viacero nemeckých útokov, vrátane útoku dolinou Hronca, kadiaľ útočila ďalšia nemecká rota na balockú osadu Krám. 29. januára 1945 okolo 11. hod. do Čierneho Balogu vstúpili prvé oddiely Červenej armády a do večera bola oslobodená celá obec.

 Kultúra a zaujímavosti 
 Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol Panny Márie Nanebovzatej v osade Čierny Balog, jednoloďová klasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť hmoty kostola z roku 1804. Stojí na mieste staršieho dreveného kostola z roku 1753.  
 Rímskokatolícky kostol premenenia Pána v osade Dobroč, jednoduchá jednoloďová stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť hmoty kostola z roku 1936.
 Úzkorozchodná Čiernohronská železnica, ktorú začali budovať v roku 1908. Na prelome tisícročí začali Lesy SR vo Vydrovskej doline budovať Lesnícky skanzen s expozíciami zameranými na ťažbu a spracovanie dreva, obhospodarovanie lesa a život drevorubačov.

 Osobnosti obce 
 Rodáci 
 Jozef Dekret-Matejovie (* 1774 – † 1841), priekopník v obnove lesov, zakladateľ moderného lesného hospodárstva
 Róbert Albert Gottier (* 1897 – † 1968), Organizátor triednych bojov, protifašistického hnutia a SNP na Horehroní. Podpredseda Národného zhromaždenia (1945 - 1954)
 Gustáv Papp (* 1919 – † 1997), operný spevák
 Ladislav Ťažký (* 1924 – † 2011), prozaik, publicista, dramatik a scenárista
 Jozef Kliment (* 1928 – † 2007), poľnohospodársky odborník, vysokoškolský profesor
 Anton Auxt (* 1931 – † 1987), pedagóg a matematik
 Anton Dekrét (* 1932), matematik a vysokoškolský pedagóg
 Peter Kováčik (* 1936), prozaik, dramatik a filmový scenárista
 Tibor Šagát, (* 1942), lekár a politik
 Viktor Pečovský (* 1983), reprezentant Slovenska vo futbale a v súčasnosti hráč MŠK Žilina
 Paulína Bátovská Fialková (* 1992), biatlonistka
 Ivona Fialková (* 1994), biatlonistka

 Ocenenia 

 Partnerské mestá 
  Týniště nad Orlicí, Česko (1973)

 Referencie 

 Pozri aj 
 Čiernohronská železnica
 Lesnícky skanzen Vydrovo

 Iné projekty 

 Externé odkazy 

 Najkrajší kraj- turistické atrakcie v obci


Kategória:Obce okresu Brezno
Kategória:Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku