Paňa

Paňa (maď. Nemespann) je obec na Slovensku v okrese Nitra.
V stredoveku bola kuriálnou obcou predialistov patriacou do Vrábelskej a Svätojurskej stolice Ostrihomského arcibiskupstva. Po 1848 sa dostala pod správu Nitrianskej župy.

 Polohopis 
Leží na Žitavskej pahorkatine, v Podunajskej nížine, na  JV od Nitry a  na Z od Vrábeľ. Rozprestiera sa na dvoch brehoch Paňanského potoku, pri ceste medzi Veľkým Cetínom a Dyčkou. Neďaleko sa nachádza aj obec Lúčnica nad Žitavou. Z kultúrneho hľadiska patrí do oblasti Podzoboria. Patrili k nej: Sósvölgypuszta, Lakitsov majer, Žigárd.

 Dejiny 
Podľa svedecta archeologických nálezov na jeho mieste sa usadili prví ľudia už pred 4 000 rokmi. Pri budovaní plynovodu v roku 1972 boli nájdené pozostatky sídliska z bronzovej a halštattskej doby. Tieto objekty však boli nájdené v katastri obce Veľký Cetín a chybne zaradené pod Paňu.Buday Péter - Csuthy András - Fehér Sándor 2014: A nagycétényi hegykönyv 1807-1922.

Podľa zachovaných písomných prameňov v dnešnom hone Žigárd existovala v stredoveku dnes už zaniknutá osada (1156 Asgar, 1232 Ysgar).Marsina, R. (Ed.) 1971: Codex diplomaticus et epistolaris Slovaciae I. Bratislavae, No. 392.

Dnešnú obec podľa zachovaných písomných prameňov spomínajú prvýkrát v roku 1239 v tvare Poonh. V tom roku uhorský kráľ Belo IV. oslobodil príslušníkov Ostrihomského arcibiskupstva od všetkých štátnych daní. Paňu spomínajú ako obec rybárov, obyvateľov spolu s Cetínčanmi ako výrobcov sietí a sokolníkov."...et nostro quasdam terras seu possessiones nostras cum suis servitoribus condicionariis, retiferis scilicet et falconariis perpetuo et irrevocabiliter archiepiscopo et archiepiscopatui Strigoniensi, videlicet Poonh iuxta villam Chethen in comitatu Nitriensi..." (Marsina, R. (Ed.) 1987: Codex diplomaticus et epistolaris Slovaciae II. Bratislavae, 40/ No. 55: 35-37; Kis, P. 2004: A királyi szolgálónépi szervezetek. Doktori disszertáció, Szegedi Tudományegyetem, 96). Názov obce odvoďujú od mena Panteleimon, alebo zo západoslovanského mena Páň. Maďarský názov poukazuje na drobnú šľachtu. Podľa miestnych ústnych tradícii obec dostala svoje meno od Panny, dcéry pána lesov v Trninách (chotár obce)., ; Kiss, L. 1988: Földrajzi nevek etimológiai szótára. Budapest, II/ 231; Hunka/Mácsay 1999, 31.

V roku 1310 Nitrianska kapitula dosvedčila, že synovia Woyka z Pane majú dať peniaze za prenájom pol porcie sebreda v Pani.Lipszky, J. 1808: Repertorium, 494; Knauz, N. 1882: Monumenta ecclesiae Strigoniensis II, 617; Prokopp, Gy. 1966: Az esztergomi prímási levéltár XV. századi leltára, Levéltári Közlemények 37, 122 No. 55; Sedlák, V. 1980: Regesta Diplomatica nec non Epistolaria Slovaciae I. Bratislavae, 324 – 325 No. 742 – 743; Hunka-Mácsay cit. p. 6. V roku 1397 vojaci vypálili obec. Vtedy vedľa Pane sa objavuje aj ďalšia obec s menom Ponharasztya.Mályusz, E. 1951: Zsigmondkori oklevéltár I (1387 – 1399), 521 No. 4723; Hunka-Mácsay cit. p. 6 – 7 V rokoch 1403, 1435 a 1448 sa objavuje v dokumentoch arcibiskupstva. V polovici 15. storočia robili v obci škody husiti.Chaloupecký, V. 1937: Středověké listy ze Slovenska. Praha, 29 No. 26; Hunka-Mácsay cit. p., 7 – 8.
Po bitke pri Moháči sa zvýšilo turecké nebezpečenstvo. Podľa prameňov prvý útok nastal v septembri 1530.Dedek-Crescens, Ľ. 1899: IV. Nyitravármegye az ország három részre oszlásának idejében - Török betörések, in: Borovszky Samu (szerk.): Magyarország vármegyéi és városai. Nyitra vármegye, 613. V roku 1545 spolu s Dolným a Horným Cetínom bola aj Paňa napadnutá, neskôr v roku 1554 bola zasiahnutá spolu s Vráblami. V súpise predialistickej stolice od Mikuláša Oláha z rokov 1550 – 1554 Paňa nie je zaznamenaná, ale podľa opisu z roku 1554 mala jeden kuriálny pozemok.Urbaria et Conscriptiones 45:25, fol. 36 (pag. 45); Ozorai József 1887: Az egyházi vagy praediális nemesek és birtokuk. Esztergom, 110 – 113.

Po Prvej viedenskej arbitráži patrila k Maďarsku, hranica viedla pri obci.Suba János 2004: Az első magyar-szlovák határ leírása. Nógrád Megyei Múzeumok Évkönyve XXVII-XXVIII, 69. Najprv patrila do Bratislavsko-Nitrianskej, potom do Tekovsko-Hontianskej spojenej župy. Z malej židovskej komunity, ktorá mala 24 členov v roku 1938Osudy slovenských Židov, sa vrátilo po vojne iba zopár osôb. V roku 1942, počas druhej svetovej vojny, otvorili v obci poštu. Vo vojne padlo 22 osôb z obce, pomník padlých hrdinov je umiestnený na cintoríne. Obec bola oslobodená 28. marca 1945. JRD bolo založené v roku 1950. Regulácia potoka sa uskutočnila v roku 1969.

Základná škola, ktorá v obci fungovala už od začiatku 19. storočia (od 1865 rímskokatolícka) a v roku 1932 bola založená aj slovenská časť, bola nakoniec zrušená v roku 1982.

Kostol bol postavený v roku 1722. Je zasvätený Všetkým Svätým. Renovovali ho v rokoch 1876, 1932 až 1933, 1949, 1965, 1994 a 2007. Dnešné maľby, farebné okná aj organ pochádzajú z rokov 1932 až 1933 a zvon z roku 1929.

Príroda
Bocianie hniezdo existovalo vždy v areáli Poľnohospodárskeho dvora (skôr JRD). Dnes je podložka na konci areálu, na odpojenom elektrickom stĺpe. V rokoch 2011 a 2012 vyleteli 3 mláďatá, avšak jeden dospelý utrpel úraz.bociany.sk; Strážca prírody ; tvnoviny.sk  Žiaľ, od roku 2013 v Pani bociany nehniezdia, kovovú podložku umiestnili na mieste bývalého hniezda na jar 2014.

 Osobnosti obce 
Michal Bartha (okolo 1637-1703; maď. Bartha Mihály) ostrihomský kanonik, tekovský hlavný dekan, opát Zebegényu, topoľčiansky a krušovský farár. Podľa pramenov mohol mať paňanské korene.FLE, Capsa 68, fasc. 9, No. 3-6; Lib. 28 1701, fol. 21; Liber Cantoralis, 146; Némethy 1894, 139, 196, 484; Kollányi 1900, 304-305.
Imrich Koron (1762-1800; maď. Koron Imre) farár v Imeli v rokoch 1789-1792, neskôr v Štúrove.Némethy 1894, 113, 213, 293, 700.
Florián Cserge (1823-1879) dekan v Mojmírovciach, jazykovedec a básnik.Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái II. (Caban–Exner). Budapest: Hornyánszky. 1893. 302.
Pongrác Varsányi (1828-1915) piaristický mních, učiteľ, zberateľ ľudových obyčajov.Csősz 1879, 809-810; Magyarország tiszti névtára 1863. Pest, 320; Schram Ferenc 1973: Csaplár Benedek szegedi éveiből. A Móra Ferenc Múzeum Évkönyve 1972-73/1, 195-196.
Alojz Bogyó (1834-1906; maď. Bogyó Alajos) učiteľ, herec, operný spevák, riaditeľ divadla, účastník meruosmej revolúcie v komárňanskom vojsku.Magyar életrajzi lexikon 1000-1990; Magyar színházművészeti lexikon ; Tóth, Zs. 2004: Szelevény és templomai. Budapest, 6.
Alexander Csiffáry (1838-1912; maď. Csiffáry Sándor) učiteľ.
Koloman Hamar (1876-1963; maď. Hamar Kálmán) farár v Oponiciach a Nitrianskej Strede.Nyitraszerdahely ; Iskolakrónika 13, 85. jegyzet.
Eugen Csiffáry (1895-1967; maď. Csiffáry Jenő) učiteľ, lovec, záchranca ľudí.
Július Agárdy (1895-1944; maď. Agárdy Gyula) piaristický učiteľ, karikaturista.
Viktor Stankovich (1908-1988; maď. Sztankovich Győző) novinár, rozhlasový redaktor BBC a Slobodnej Európy.Varga Katalin: „...az ember otthonabbul érzi magát idekinn, ha Csészabóval válthat jelet”
Mikuláš Csiffáry (1919-?; maď. Csiffáry Miklós) lovec, predseda miestneho Csemadoku.Motesíky Árpád 2001: Felvidéki vadászok életrajzi lexikona. Komárom, 21-22.
Ľudovít Vaškovič (1919-1997) námestník ministra financií v Československu
Ladislav Varsányi (1921-1985; maď. Varsányi László) pedagóg, riaditeľ školy v Tomášove.Ki kicsoda Kassától Prágáig? 323.
Štefan Zsittnyan (1916-1997; maď. Zsittnyan István) učiteľ, riaditeľ školy v Martovciach, kultúrny organizátor.Szőke, J. - Viczián, J. 1993 (szerk.): Ki kicsoda Kassától-Prágáig. Szekszárd, 337 No. 1223.

 Demografia podľa sčítaní 
V roku 1880 mala obec 791 obyvateľov, z toho 559 s maďarským, 195 so slovenským, 7 s nemeckým, 2 s iným materinským jazykom. 28 jedincov bolo bez označenia.Dvorzsák János 1882: Magyarország helységnévtára tekintettel a közigazgatási, népességi és hitfelekezeti viszonyokra. Budapest, 435.

V roku 1890 žilo v 131 domácnostiach 825 obyvateľov, z toho 549 s maďarským, 274 so slovenským, 2 s nemeckým materinským jazykom. Podľa vierovyznania bolo v obci 791 katolíkov, 32 židov a 2 inej kresťanskej viery.1892 A Magyar Korona országainak helységnévtára. 384, 1406, 1532, 1685; Magyarország Helységnévtára 1892. ; Jekelfalussy József 1895 (szerk.): Magyarország helységnévtára 

V roku 1900 žilo v 119 domácnostiach 751 obyvateľov, z toho 513 s maďarským, 231 so slovenským, 6 s nemeckým, 1 so srbským materinským jazykom. Podľa vierovyznania bolo v obci 714 katolíkov, 36 židov a 1 evanjelik.Alebo 749 (1912 A magyar szent korona országainak 1910. évi népszámlálása. Budapest, 790. )

V roku 1910 žilo v obci 714 obyvateľov, z toho 481 (67%) s maďarským, 215 (30%) so slovenským, 17 (2%) s nemeckým, 1 s iným materinským jazykom. Podľa vierovyznania bolo v obci 688 katolíkov, 25 židov a 1 evanjelik.A Magyar Szent Korona Országainak Helységnévtára 1913. Budapest, 975; 1913 Magyar Statisztikai Közlemények 39. Községi háztartás 1908; Révai Nagy Lexikona XIV Mons-Ottó. Budapest, 1916, 323; Gyönyör József 1994: Terhes örökség – A magyarság lélekszámának és sorsának alakulása Csehszlovákiában. 72; Lelkes György 1998: Magyar helységnév-azonosító szótár. Baja, 434; Népszámlálási adatok 1910 

V roku 1919 žilo v obci 730 obyvateľov, z toho 486 Maďarov, 220 Slovákov, 18 Nemcov a 6 inej národnosti.ŠA Nitra, sčítanie ľudu 1919 film č. 812/3; 1920 Soznam miest na Slovensku dľa popisu ľudu z roku 1919. Bratislava, 50.

V roku 1921 žilo v obci 792 obyvateľov, z toho 501 s maďarským, 281 so slovenským materinským jazykom.

V roku 1930 žilo v obci 720 obyvateľov, z toho 304 (42%) Maďarov, 394 (55%) Čechoslovákov, 12 (2%) Židov a 1 Nemec. 9 osôb bolo nezistenej národnosti.Szlovákiai Magyar Adatbank; Sziklay Ferenc (összeáll.): Összehasonlító statisztikai kimutatás. 20.

V roku 1938 žilo v 162 domoch 778 osôb, z toho 662 s maďarským, 107 so slovenským, 6 s nemeckým a 3 s iným materinským jazykom.1939 Az 1938. évi felvidéki nép-, földbirtok- és állatösszeírás. Budapest, 68-69, 104-105.

V roku 1941 žilo v obci 779 obyvateľov, z toho 646 (83%) Maďarov.Szlovákiai Magyar Adatbank, Fórum Kisebbségkutató Intézet, Szlovákia településeinak adatbázisa, 1941-es népszámlálási adatok.

V roku 1965 žilo v obci 744 obyvateľov.Štatistický lexikon obcí ČSSR 1965. Praha, 1966, 440.

V roku 1970 žilo v obci 669 obyvateľov.

V roku 1980 žilo v obci 512 obyvateľov, z toho 63 Maďarov.1982 Statistický lexikon obcí ČSSR II. Praha, 1076. 

V roku 1991 žilo v obci 342 obyvateľov, z toho 289 Slovákov a 49 Maďarov. 90% bolo katolíkov.

V roku 2001 žilo v obci 295 obyvateľov, z toho 265 Slovákov a 26 Maďarov.

V roku 2011 žilo v obci 347 obyvateľov, z toho 315 Slovákov, 15 Maďarov, 2 Češi, 2 Bulhari, 1 Moravák a 12 bez určenia národnosti.

 Ľudová kultúra 

Oproti vojkskej stoliceKocsis Aranka 1997: A vajkai szék nemesei. Pozsony, 60-64., farby sviatočnej uniformy vrábelskej stolice nie sú zatial známe.

 Zdroje 
 Isk. Történeti Feljegyzések. 1926 – 1938 rukopis Nemespann.
 J. Hunka – O. Mácsay: Paňa 760 rokov 1239 – 1999. 1999 Nitra.
 Szeghalmy, Gy.: Felvidék. 1940 Budapest.

 Iné projekty 


Kategória:Obce okresu Nitra