Župa (Česko-Slovensko)

Po vzniku Česko-Slovenska 28. októbra 1918 zostalo uhorské župné usporiadanie na Slovensku zachované, aj keď samotné župné úrady existovali so značne zmenenými právomocami.
 Provizórium (1918 – 1922) 
Po vzniku Česko-Slovenska župy na území Slovenska a Podkarpatskej Rusi zostali v nezmenenom tvare a z veľkej časti s nezmenenými hranicami. Výnimku tvorili časti žúp na južnom Slovensku – Rábska, Ostrihomská a Komárňanská – ktoré boli zlúčené do Komárňanskej župy, pretože z veľkej časti ležali v Maďarsku a Užská župa na východe Slovenska, ktorej slovenská časť bola roku 1919, po vytýčení hranice medzi Slovenskom a Podkarpatskou Rusou, spojená so Zemplínskou župou (zvyšok Užskej župy sa stal súčasťou Podkarpatskej Rusi). V súvislosti s hraničným sporom s Poľskom došlo roku 1920 aj k menším úpravám hraníc Oravy (väčšina okresu Trstená pripadla Poľsku) a Spiša (západná časť okresu Spišská Stará Ves).

Župné usporiadanie však bolo v novovzniknutom Česko-Slovensku len dočasným riešením. Župy mali značne potlačené samosprávne funkcie a všetka moc bola sústredená do rúk vládou menovaného župana.

 Na Slovensku v tomto období existovalo 16 žúp 
Bratislavská
Nitrianska
Trenčianska
Komárňanská
Tekovská
Turčianska
Oravská
Liptovská
Zvolenská
Hontianska
Novohradská
Gemersko-malohontská
Spišská
Abovsko-turnianska
Šarišská
Zemplínska

 Správa 
Župy podliehali Ministerstvu vnútra ČSR v Prahe. Župan, ako štátny úradník, mal právo rozpustiť obecné orgány a vymenovať nové. Do roku 1923 vykonávali správu na Slovensku aj (slúžnovské) okresy a mestá. Na Slovensku bolo 94 okresov a 4 municipálne (samosprávne) mestá (Banská Štiavnica-Banská Belá, Bratislava, Komárno a Košice) a 30 miest so zriadeným magistrátom. Na čele okresu stál slúžny. Municipálne mestá nepatrili pod správu župy, ale tvorili samosprávne jednotky.

 Župy (1923 – 1928) 
Rozdelenie územia Slovenska bolo 1. januára 1923 podľa zákona 126/1920 Sb. opäť zreorganizované, pôvodné župy zanikli a vzniklo šesť nových žúp, neoficiálne nazývaných veľžupy. Pôvodne boli veľžupy naplánované pre celé územie Česko-Slovenska, v českých zemiach malo pôsobiť 15 (neskôr 14) žúp, pre ktoré bolo rezervovaných prvých 14 radových čísel, na Slovensku malo pokračovať župné členenie od čísla 15. V českých zemiach nakoniec župné členenie nebolo uvedené do platnosti. 

 Administratívne členenie 

 V Čechách 

 Župa I. (Pražská)
 Župa II. (Pardubická)
 Župa III. (Královohradecká)
 Župa IV. (Mladoboleslavská)
 Župa V. (Českolipská)
 Župa VI. (Lounská)
 Župa VII. (Karlovarská)
 Župa VIII. (Plzenská)
 Župa IX. (Českobudejovická)

 Na Morave a Sliezsku 

 Župa X. (Jihlavská)
 Župa XI. (Brnianska)
 Župa XII. (Olomoucká)
 Župa XIII. (Uherskohradišťská)
 Župa XIV. (Moravskoostravská)
 Župa XXI. (Tešínska) – ešte počas roku 1920 zrušená a Českotešínsko pripojené k Moravskoostravskej župe.

 Na Slovensku 
Župa XV. (Bratislavská)
Župa XVI. (Nitrianska)
Župa XVII. (Považská)
Župa XVIII. (Pohronská / Zvolenská)
Župa XIX. (Podtatranská)
Župa XX. (Košická) 

 Správa 
Po roku 1923 došlo k poštátneniu samosprávy, župy boli rozdelené na 79 (neskôr 77) okresov. Volená samospráva ostala len v Bratislave a Košiciach, právo veta však mal vládou menovaný notár. Vznikla okresná správa, volené funkcie ako mešťanosta, vrchný notár či sudca prestali existovať. Okresy však mali vlastné rozpočty, zložené z príspevkov od žúp a daní vybratých od občanov. Voči obciam mali okresy hospodársku, pomocnú a poradnú pôsobnosť.

 Zánik 
Župné usporiadanie Slovenska bolo definitívne zrušené 1. júla 1928, kedy vstúpilo do platnosti tzv. krajinské zriadenie Česko-Slovenska.

 Pozri aj 
 Historické župy na Slovensku
 Župa
 Župa (Uhorsko po roku 1849)
 Župa (Slovenská republika 1939 – 1945)

 Referencie 


Kategória:Administratívne členenie Slovenska
Kategória:Administratívne členenie Česko-Slovenska
Kategória:Dejiny Slovenska