Spišský Hrušov

Spišský Hrušov () je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

 Polohopis 
Obec sa nachádza v južnej časti Hornádskej kotliny na sútoku potokov Lodina a Hrušov.

 Susedné obce 
Buglovce, Bystrany, Domaňovce, Hincovce, Chrasť nad Hornádom, Jamník, Olcnava, Vítkovce

 Vodné toky 
Lodina, Hrušov

 Politika 
 Starostovia obce 
 19902010 Viktor Butvin (NEKA)
 2010 Elena Franková (Smer)

 Obecné zastupiteľstvo 
 19901994 – 9 poslancov
 19941998 – 9 poslancov (6 HZDS, 3 SDĽ)
 19982002 – 9 poslancov (5 HZDS, 4 KDH)
 20022006 – 7 poslancov (4 KDH, 2 HZDS, 1 NEKA)
 20062010 – 7 poslancov (3 KDH, 2 SNS & SMER-SD, 1 HZDS, 1 NEKA)

 Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1880: 

 Roksčítania Početobyvateľov Početdomov 1880 680 105 1890 624 102 1900 624 96 1910 592 93 1921 538 98 1930 532 97 1950 689 123 1961 864 156 1970 1 058 202 1980 1 108 229 1991 1 183 259 2001 1 251 278

Zloženie obyvateľstva podľa náboženskéhovyznania (2001):

 Vyznanie Početobyvateľov % Rímskokatolícka cirkev 1 227 98,1 Gréckokatolícka cirkev 3 0,2 Pravoslávna cirkev 2 0,2 Bez vyznania 10 0,8 Ostatné a nezistené 9 0,7

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

 Národnosť Početobyvateľov % slovenská 1 240 99,1 maďarská 2 0,2 ukrajinská 2 0,2 česká 2 0,2 ostatné a nezistené 5 0,4

 Dejiny 
Najstaršia dochovaná písomná zmienka o obci je z roku 1253, v listine, v ktorej Magister Aba, poverený revíziou majetkov na Spiši, priznáva Vitkovi majetkové práva k tunajším pozemkom. Neskôr, v roku 1280, boli Vitkovi tieto majetkové práva potvrdené druhou listinou.

 Kultúra a zaujímavosti 
 Pamiatky 
 Rímskokatolícky Kostol sv. Kataríny Alexandrijskej, jednoloďová ranogotická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, zo začiatku 14. storočia. V 15. storočí bol kostol obnovovaný po poškodení požiarom. Bočná kaplnka sv. Žofie vznikla na začiatku 16. storočia, zaklenutá je korýtkovou klenbou. Barokovou prestavbou prešiel v polovici 18. storočia, keď bol drevený trámový strop nahradený klenbou. V roku 1838 bol drevená empora nahradená murovanou. Po požiari v roku 1869 bol kostol znovu obnovovaný, z tohto obdobia pochádza krov. Interiér bol v roku 1896 doplnený o maľby Jozefa Hanulu. V rokoch 2012-2015 prešiel kostol komplexnou obnovou. Presbytérium je zaklenuté krížovou rebrovou klenbou. Stavba si zachovala viaceré stredoveké architektonické detaily, ako zdvojené okná s kružbou na veži, okno na východnej strane presbytéria, tri portály, do lode, presbytéria a sakristie. Sondy potvrdili výskyt nástenných malieb. Z tohto kostola pochádza gotické cibórium, ktoré sa v súčasnosti nachádza v Budapešti. Hlavný oltár je ranobarokový etážový, z konca 17. storočia, v stĺpovej architektúre sú symetricky rozostavané sochy svätcov, uprostred novší obraz sv. Kataríny Alexandrijskej od J. Hanulu z roku 1900. V bočnej kaplnke je oltár sv. Žofie, barokový z prvej polovice 18. storočia, stĺpová architektúra so štítovým nadstavcom a novým ústredným obrazom sv. Žofie od J. Hanulu. Fasády kostola sú hladké, členené opornými piliermi a oknami s lomeným oblúkom. Veža je ukončená ihlancovou helmicou.

 Veža zaniknutého kostola sv. Stanislava v bývalej dedine Miloj, išlo o jednoloďovú ranogotickú stavbu z 13. storočia. Stojí západne od obce v poli. Obec zanikla v priebehu 16. storočia. V 60. rokoch 20. storočia bola lokalita skúmaná archeológom Bellom Pollom. Z kostola sa zachovala veža a západná stena lode s južným nárožím. V podveží sa nachádzajú dva portály, jeden polkruhový románskeho tvaru a druhý hrotitý. 

 Mariášiovský kaštieľ, dvojpodlažná pôvodne renesančná trojtraktová stavba na pôdoryse obdĺžnika, z roku 1596. V polovici 18. storočia prešiel rozsiahlou barokovou úpravou. Na začiatku 19. storočia bolo klasicisticky upravené priečelie, čím získal súčasnú podobu. V kaštieli dnes sídli obecný úrad. Ústredný vestibul je zaklenutý valenou klenbou s lunetami. V jednej miestnosti je renesančný vyrezávaný trámový strop, na kartuši mešternice s letopočtom 1596 a iniciálkami. Priečelie je členené stredným trojosovým rizalitom tvoreným pilastrami, na poschodí pilierovou loggiou a ukončeným trojuholníkovým štítom s tympanónom. Fasády sú členené kordónovou rímsou s motívom terčíkov. Strecha je manzardová. 

 Občianska vybavenosť 
 Farský úrad 
 Rímskokatolícky farský úrad– č d. 213
 Duchovný správca: ThLic. Richard Ondáš

 Školstvo 
 Materská škola – č. d. 217
 Základná škola – č. d. 264

 Osobnosti obce 
 Rodáci 
 Augustín Reginald Garžík (* 1842 – † 1926), páter, dominikánsky kazateľ

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 

 Apsida.sk- profil stredovekého kostola v Miloji
 Apsida.sk- profil gotického kostola v Hrušove
 Hungaricana- listiny k dejinám obce


Kategória:Obce okresu Spišská Nová Ves