Slovany

Slovany sú obec na Slovensku v okrese Martin.

 Polohopis 
Obec Slovany leží 15 km juhozápadne od okresného mesta Martin v západnej časti Turčianskej kotliny. Chotár obce má výmeru 1 378 hektárov a susedí s chotármi obcí Kláštor pod Znievom, Lazany, Valča, Ležiachov a Rakovo.

 Dejiny 
Prastará osada ležiaca pod hradom Zniev na významnej ceste spájajúcej Nitru s Turcom známej už pred 11. storočím. Svoje meno dostala pravdepodobne v 11. storočí a vzniklo z kmeňa Slověne – Sloveny – Sloväna – Slovany. Takéto meno mohla osada dostať len preto, že celé jej okolie bolo slovenské.

Prvá písomná zmienka o Slovanoch je z roku 1252 – Terra quinque villarum (zem piatich osád), kedy ju Belo IV. daroval spolu s Lazanmi, Ležiachovom, Moškovcom a Svätým Ďurom kláštoru premonštrátov. Dovtedy osada patrila k villas sancti Ypoliti (k Znievu).

Patrí k najznámejším olejkárskym a šafranickým obciam s typickými olejkárskymi murovanými domami. Z Urbáru z roku 1607 sa dozvedáme, že sa v Slovanoch pestoval chmeľ. Urbár z roku 1610 uvádza kapustu a ten zo začiatku 17. storočia pohanku, jačmeň a pšenicu a sladovnícky jačmeň. V minulosti sa v obci pestoval taktiež ľan, konope a šafrán.

 Rody 
V roku 1689 bol Juraj Polony od rektora Trnavského kolégia obdarovaný kúriou v Slovanoch a učinený slobodníkom za zásluhy v roku 1677, ktorý nasadením vlastného života spravoval Znievske panstvo ako úradník a zachránil archív prepozitúry.

Od 18. stor. tu pôsobil rod Matuškovich a Polerecký.

 Kultúra a zaujímavosti 
 Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol svätého Michala Archanjela, jednoloďová neogotická stavba s polygonálnym uzáverom presbytéria a predstavanou vežou z roku 1896. Autorom stavby je staviteľ Stanislav Zachar. V interiéri sa nachádza empora s liatinovými stĺpmi a točitým schodiskom. Interiér kostola je dekorovaný neogotickou výmaľbou z roku 1935 nesúcou prvky secesie, ktorej autormi sú maliari kostolov Ľudevít Schramek a syn z Banskej Štiavnice. Okrem rastlinných motívov zobrazue aj Svätú Trojicu, motív Ave Maria a archanjelov adorujúcich Baránka Božieho. Oltár svätého Michala je neogotický polychrómovaný s centrálne umiestnenou sochou tohto svätca. Fasády kostola sú hladké, okná sú ukončené lomeným oblúkom, záver je členený opornými piliermi. Veža s dekoratívnou zuborezovou rímsou je ukončená ihlancovou helmicou.
 Evanjelický kostol, jednoduchá halová stavba s pravouhlym záverom a predstavanou vežou z roku 1934. Kostol bol postavený z iniciatívy kurátora Michala Kubína, ktorý od roku 1912 inicioval finančnú zbierku na stavbu kostola. Tá bola zavŕšená kúpou pozemku v roku 1934, kedy sa začalo aj s výstavbou. Staviteľom chrámu bol Gejza Pavoni zo Štubnianskych Teplíc. Chrám bol posvätený seniorom Turčianskeho seniorátu Ottom Škrovinom 7.10.1934. V interiéri kostola sa nachádza empora podopieraná liatinovými stĺpmi. Okná sú bez šambrán, polkruhovo ukončené. Veža je dekorovaná rímsou s oblúčkovým vlysom, ukončená je ihlancovou helmicou.
 Remeselnícky dom číslo 143, dvojpodlažná murovaná stavba so sedlovou strechou. Ide o pôvodne renesančný objekt, upravený klasicisticky v roku 1859. V duhej polovici 20. storočia bol prefasádovaný a tak stratil historický charakter. Vstup je riešený ako prejazd s polkruhovo ukončenými vrátami.

 Osobnosti obce 
 Rodáci 
 Matej Tučko (* 1798 – † 1845), dekan, rím. kat. kňaz, národný buditeľ, bernolákovec, priateľ štúrovcov, spoluzakladateľ Tatrína – predchodcu Matice slovenskej
 Jozef Junas (* 1819 – † 1881), zakladajúci člen Matice slovenskej, rím. kat. kňaz, knihovník cirkevnej knižnice, infirmár dištriktu
 Michal Kluch, prvý Slovák, ktorý sa vysťahoval do Argentíny v roku 1894, vlastnil mlyn v mestečku Moguehua v provincii Buenos Aires, Slováci v Argentíne
 Fidel Michal Riesner (* 1836 – † 1916), zakladateľ a patrón Znievskeho gymnáziá, prefekt, spirituál, misionár, lazarista, prosynodálny examinátor
 Martin Ján Matuškovič (* 1851 – † 1919), čestný kanonik, asesor, fiškus, konzistoriálny sudca
 Juraj Miko (* 1874 – † 1955), zakladateľ a patrón Znievskeho gymnáziá, dekan, kanonik, rím. kat. kňaz, predseda MO Matice Slovenskej vo Vrútkach
 Helena Turcerová-Devečková (* 1886 – † 1964), prvá Slovenka čo získala doktorát na Sorbonne, prekladateľka, diplomatka, slovenská slavistka, literárna historička, tlmočníčka, učiteľka, kultúrna historička, účastníčka mierovej konferencie v Paríži, inšpektorka cudzích jazykov, prvá literárna historička na Slovensku
 Andrej Žiak (* 1905 – † 1989), Generálny poradca Slovenskej evanjelickej cirkvi a.v., generálny dozorca ECAV, člen generálneho presbyterstva ECAV, politik, poslanec, učiteľ, spisovateľ, učastník SNP, kantor, organista, knihovník, kronikár, prof. na bohosloveckej fakulte UK, spoluredaktor Cirkevných listov, redaktor časopisu Evanjelický učiteľ
 Anton Horník (* 1905 – † 1968), fotograg, grafik, filmová reklama, účastník SNP,
 Juraj Antal (* 1912 – † 1996), zakladateľ odboru lekárska fyziológia na Slovensku, akademik SAV, dlhoročný prednosta Fyziologického ústavu Lekárskej fakulty UK Bratislava
 Miloslav Okál (* 1913 – † 1997), klasický filológ a prekladateľ antickej humanistickej literatúry
 Jozef Pakán (* 1924 – † 1999), gynekológ, pôrodník, chirurg, spoluzakladateľ II. gynekologicko-pôrodníckej kliniky v Bratislave, účastník SNP
 Július Porubský (* 1927 – † 2012), prvý predseda konfederácie politických väzňov na Slovensku

 Pôsobili tu 
 Jozef Barinka (* 1860 – † 1940), senátor v prvom národnom zhromaždení v Prahe, kat. učiteľ, politi
 Jozef Matula (* 1910 – † 1944), učiteľ, riaditeľ školy. účastník SNP, veliteľ DHZ
 Peter Róchus Galan (* 1912 – † 1973), kňaz, náboženský publicista, vydavateľ, prekladateľ, cirkevný aktivista, trpiteľ za vieru, tajomník MO Matice Slovenskej v Slovanoch, počas štúdia na Znievskom gymnáziu býval v Slovanoch u Okálov (19301935)

 Referencie 

 Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Slovany

 Iné projekty 

 Externé odkazy 



Kategória:Obce okresu Martin