Odorín

Odorín je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.

 Polohopis 
Obec sa nachádza v južnej časti Hornádskej kotliny v doline potoka Odorica.
V nadmorskej výške 435 – 

 Susedné obce 
Harichovce, Danišovce, Markušovce, Lieskovany, Spišská Nová Ves, Jamník, Matejovce nad Hornádom

 Názov 
Vývin názvu obce
 1263 – Odorin, Odorinum, Edelin
 1287 – Odorinum, Oderin
 1435 – Odorinum sive Edelen
 1773 – Odorin

Nemecký názov: Dirn
Maďarský názov: Odorín, Szepesedelény

 Politika 
 Starostovia obce 
1990 – 1998 Jozef Džubák (KDH)
1998 – 2002 Mikuláš Živčák (KDH)
2002 – 2006 Mikuláš Živčák (ANO + KDH + SDKÚ)
2010 – 2014 Mikuláš Živčák (ANO + KDH + SDKÚ)

 Obecné zastupiteľstvo 
1990 – 1994 – 12 poslancov
1994 – 1998 – 12 poslancov (11 KDH, 1 HZDS)
1998 – 2002 – 12 poslancov (4 HZDS, 4 KDH, 4 SNS)
2002 – 2006 – 7 poslancov (5 KDH, 2 HZDS)
2010 – 2014 – poslancov

 Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
 Rok sčítania Počet obyvateľov Počet domov 1869 572 - 1880 658 104 1890 555 97 1900 536 113 1910 580 115 1921 573 104 1930 506 101 1950 538 111 1961 605 115 1970 700 142 1980 740 168 1991 789 192 2001 872 208

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):

   Počet obyvateľov % Rímskokatolícka cirkev 820 94,0 Gréckokatolícka cirkev 24 2,8 Evanjelická cirkev a. v. 2 0,2 Bez vyznania 19 2,2 Ostatné a nezistené 7 0,8

Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):

   Počet obyvateľov % slovenská 867 99,4 česká 1 0,1 ostatné a nezistené 4 0,5

 Kultúra a zaujímavosti 
 Pamiatky 
 Rímskokatolícky Kostol sv. Mikuláša biskupa, dvojloďová románsko-gotická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z obdobia okolo roku 1270. Pôvodne plochostropú loď kostola zaklenuli v 80. rokoch 14. storočia na stredný stĺp, čím sa stal dvojloďovým. V tomto období vznikol aj monumentálny portál na severnej strane lode. Barokovo bol upravený v rokoch 1763-1787. V roku 1807 bola pristavaná kaplnka Panny Márie Snežnej. Obnovou prešiel v rokoch 1921, 1965, 1969 a 1988. Stredoveká stavba sa dochovala v celej hmote s množstvom architektonických detailov. Severný ústupkový portál má lomený oblúk a hlavice stĺpov dekorované reliéfnymi listami. Presbytérium je zaklenuté krížovou rebrovou klenbou nesenou v rohoch stĺpikmi s hlavicami s rastlinným motívom. Zo stredovekých detailov sa tu nachádzajú zamurované románske portály, ranogotické výklenkové pastofórium ukončené vimperkom z konca 13. storočia, ďalej portál do sakristie a kamenná krstiteľnica s barokovým palmetovým vrchnákom z prvej polovice 18. storočia. Hlavný oltár a ľavý bočný oltár sv. Rodiny sú neogotické z druhej polovice 19. storočia, pravý bočný oltár sv. Jána Nepomuckého je barokový z druhej polovice 18. storočia. V kaplnke je portikový klasicistický oltár Panny Márie z roku 1807 s neskorogotickou sochou Madony z rokov 1460-1480. Fasády kostola sú členené segmentovo ukončenými oknami so šambránami. Veža je ukončená korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou s laternou. Nachádzajú sa tu zamurované združené románskogotické okná z druhej polovice 13. storočia. Nad presbytériom je umiestnený sanktusník s barokovou helmicou. Kostol je ohradený kamenným cintorínskym múrom. V múre je osadený epitaf farára Jozefa Šoltýsa z roku 1831.

 Mariášiovská kúria so sýpkou, dvojpodlažná trojtraktová klasicistická stavba na pôdoryse obdĺžnika, z druhej tretiny 18. storočia. Úpravami prešla v 19. a 20. storočí. Pôvodne objekt slúžil na správu miestneho majera. Na poschodí bola sýpka. Po druhej svetovej vojne slúžila ako sklad. Fasády kúrie sú členené oknami so šambránami, strecha je manzardová.

 Dom kurialistov, jednopodlažná trojtraktová klasicistická stavba na pôdoryse obdĺžnika, z druhej tretiny 18. storočia. Úpravami prešiel objekt v druhej polovici 20. storočia. Fasády kúrie sú po sekundárnych úpravách hladké, strecha je manzardová.

 Rímskokatolícka fara, jednopodlažná dvojtraktová klasicistická stavba na pôdoryse obdĺžnika z 18. storočia. Úpravami prešla v roku 1825. Interiéry sú zaklenuté kláštornými klenbami. Fasády fary sú členené lizénami a oknami s polkruhovou suprafenestrou. Priečelie je ukončené trojuholníkovým štítom s tympanónom s vročením 1825. Strecha je manzardová.

 Zaujímavosti 
V katastri obce se nachádza Národná prírodná pamiatka Markušovské steny. V nej sa nechádza osem metrov vysoký Markušovský skalný hríb.

 Občianska vybavenosť 
 Farský úrad 
 Rímskokatolícky – č. d. 35
Duchovný správca: Mgr. Ľubomír Karkoška
Kaplán: ThDr. Ing. Martin Kakalej, PhD.

 Školstvo 
 Materská škola – č. d. 65
 Základná škola – č. d. 65

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 

 Neoficálna stránka obce
 Apsida.sk- profil románskogotického kostola


Kategória:Obce okresu Spišská Nová Ves