Fintice

Fintice (nárečovo Fincice) sú obec na Slovensku, v okrese Prešov. Chotár obce sa rozprestiera na severovýchodnom okraji Šarišskej vrchoviny, na pravom brehu rieky Sekčov, osem kilometrov od centra Prešova.

 Polohopis 
Obec sa nachádza na východe Slovenska, na severe Košickej doliny, zo severovýchodu susedí s krajským mestom Prešov, nachádza sa juhovýchodne od vrchu Stráž a východne od  Kapušianského hradu.

Zo západu administratívne susedí s mestskou častou Kanaš mesta Veľký Šariš, zo severu s obcou Záhradne, z východu s obcou Kapušany a z juhu s mestskou častou Nižná Šebastová mesta Prešov.

Obec patrí do regiónu Šariš.

 Nadmorská výška 
 Nadmorská výška Miesto  najnižší bod katastra (na rieke Sekčov)  približne stred kostola  obratisko MDH (severný koniec obce)  cesta na Záhradné (na hranici katastra)  vrch Stráž (najvyšší bod katastra)

 Miestne časti 
 Gribľovec 
Gribľovec je miestna časť, južne od centra obce, ktorá bola dňom 30. novembra 2011 územne odčlenená od obce Kapušany. Od severnej „hlavnej“ časti obce je oddelená riekou Sekčov a rýchlostnou cestou R4, ktorej úsek je vo výstavbe.

V tejto lokalite (miestne, nie administratívne ohraničenej) bol v roku 2015 vykonaný výskum na parcele jedného pozemku. Parcela ležala v mestskej časti Prešova – Nižná Šebastová blízko hranice katastra Fintíc. Najvýznamnejším nájdeným nálezom bol nález mazenice z doby bronzovej.

 Prírodné podmienky 
 Podnebie 
Obec podľa klimatickej klasifikácie patrí do klimaticky teplej oblasti, mierne vlhkej s
chladnou zimou. Priemerná teplota v zime sa pohybuje v rozmedzí −2,5° až −5°C (v januári) a letná
priemerná teplota sa pohybuje v rozmedzí 17° – 18,5°C (v júli). Priemerné ročné zrážky sú na úrovni
600 – 800 mm/rok. Najvyššie nárazy vetra dosahujú 40 – 50 km/hod.

 Vodstvo 
Cez obec preteká Fintický potok, ktorý sa v katastri obci vlieva ako pravostranný prítok do rieky Sekčov.

 Záplavy 
+ Záplavy hlásené ministerstvu vnútra Rok  Dátum 2019  od 14.8.2019 07:00 do 14.8.2019 12:00 2020  od 13.10.2020 14:00 do 15.10.2020 09:00 2021  od 18.05.2021 08:45 do 19.05.2021 12:00 

Záplavy sa zvyknú vyskytovať:
 pri moste cez rieku Sekčov,
 pri vstupe od Prešova do centrálnej časti obce,
 v zastavanej západnej časti obce.

 Inundované územia 
 na vodnom toku rieky Sekčov – medzi Finticami, Nižnou Šebastovou a Kapušanmi.

 Geológia 
Na geologickej stavbe územia Fintíc sa podieľa útvar – neogén. Územie je tvorené dvoma
litofáciami, prvú tvoria prachovce s polohami pieskovcov vstupujúce do ďalšej litofácie tvorenej
prachovcami a ílovcami o hrúbke 25 m. V ich naloží západne od Fintíc vystupujú pieskovce, ktoré
dosahujú hrúbku 10 m. Obec patrí do obvodu predkarpatskej flóry a v jeho rámci do
fytogeografického okresu Slanské vrchy.

+ Geológia územia Miesto Popis obec Fintice (zástavaná časť) prevažne hlinito-kamenité svahoviny a sutiny širšie okolie rieky Sekčov, Gribľovec piesčité až štrkovité hliny blizké okolie (centrálnej) obce flyšové striedanie pieskovcov a ílovcov, zlepence, tufy

 Geomorgolófia 
Názov geomorfologickej jednotkyTaxonomické členenie
geomorfologických jednotiekSústavaAlpsko-himalájska sústavaPodsústavaKarpatyProvinciaZápadné KarpatySubprovinciaVonkajšie Západné KarpatyOblasťPodhôľno-magurská oblasťCelokSpišsko-šarišské medzihoriePodcelokStráže

 Mineralógia 
V katastri je výskyt minerálov:
MinerálChemické zloženieGarronitNaCa2,5Al6Si10O32 . 13 . 5 H2OEpistilbiteCa2Al2Si6O16 . 5 H2OMontmorillonit(Na,Ca)₀.₃₃(Al,Mg)₂(Si₄O₁₀)(OH)₂ * nH₂O

 Pôdy 
Na území obce prevažujú hnedé pôdy – hnedá pôda podzolová, hnedá pôda kyslá a hnedá
pôda kyslá oglejená. V aluviách vodných tokov sa vyskytujú nivné pôdy. Pôdy sa vyznačujú silnou
humovitosťou, silna až slabo kyslou reakciou, nízkou až stredne vysokou výmennou sorpčnou kapacitou, nenasýteným až slabo nasýteným sorpčným komplexom.

 Hydrogeológia, Pozn.: Dáta sú použite v stĺpcoch Litogeochémia a Popis.

 Umiestnenie Litogeochémia Popis Spišsko-šarišské medzihorie kyslé vulkanity andezity západné a južné od centra obce piesky vápnité íly severné a východne od centra obce pieskovce striedanie ílovcov a pieskovcov

 Fauna 
Faunu reprezentujú najmä stavovce, pričom značná časť je ohrozená alebo chránená – napr. žaby,
salamandra škvrnitá, z vtáctva najmä sovy a dravce, spevavce, z cicavcov menšie šelmy, v
okrajových častiach srnčia zver.

Vyskytujú sa tu chránené živočíchy:
 jašterica múrová (Podarcis (Lacerta) muralis),
 výr skalný (Bubo bubo),
 podkovár malý (Rhinolophus hipposideros).

Užívateľ revíru Fintice je Poľovnícke združenie STRÁŽ Fintice.


 Flóra 
Je súčasťou:
 biocentra Stráž (jádrová zóna  NPR Šarišský hradný vrch):
 charakter: dubové bučiny na neovulkanitoch a xerotermné spoločenstvá,
 biokoridora Sekčov:
 charakter: brehové porasty a aluviálne lúky.

Územie obce spadá do obvodu predkarpatskej flóry a Slanských vrchov, čo sa
najvýraznejšie prejavuje výskytom západokarpatských druhov rastlín, živočíchov a ich
spoločenstiev.

Z rastlín sa tu vyskytuje kozonoha hostcová, pŕhľava dvojdomá, chmeľ obyčajný,
kostihoj lekársky, pýr plazivý, chren dedinský a iné. V lesnom komplexe sa vyskytuje lipnica hájna a veronika lekárska. Z stromov dominuje javor horský, lipa malolistá a dub žltkastý. 

Vyskytuje sa tu vzácna rastlina kosatec bezlistý uhorský (Iris aphylla subsp. hungarica).


 Ochranná prírody 
Fintické svahy, územie európskeho významu, ,
Fintické svahy, prírodná rezervácia, .

 Obyvateľstvo 
+ Sčítanie obyvateľov Cirkev 1880, Podmienky použitia 1910 2011, Podmienky použitia 2021 Rímskokatolícka c. 640 835 1663 1807 Gréckokatolícka c. 25 22 43 118 Pravoslávna c.   7 14 Evanjelická cirkev a. v. 24  8  26 Židovské 6 8   1 Reformovaná kresťanská c.   1 Cirkev československá husitská   1 Cirkev Ježiša Kristasvätých neskorších dní   1Kresťanské zbory2Apoštolská cirkev4Cirkev bratská4Budhizmus1Ostatné a nepresne určené kresťanské cirkvi2ad hoc hnutia5 iné   10  2 žiadne   40 173 nezistené   57  7 Spolu 695 865 1831 2167

 Náboženstvo a vierovyznanie 
 Zvyky 
 Pôstny spev pri kríži.
 Rímskokatolícka cirkev 
 Farnosť 
Obec je samostatnou farnosťou s farským kostolom „Navštívenie Panny Márie“ s apsidou, ktorá patrí do dekanátu Prešov - východ a do Košickej arcidiecézy.

Odpust je k sviatku Návšteva preblahoslavenej Panny Márie (2. júl). Výročie posviacky chrámu je každoročne 17. novembra.

V roku 1961 sa filiálka Fintice, patriaca do farnosti obce Nižná Šebastová, pričlenená ku farnosti Záhradné. Dňa 1. júla 2002 sa osamostatnila na samostatnú farnosť.

 Spoločenstva 
 eRko Fintice – pre deti,
 ružencové bratstvo s 11 aktívnymi ružami (stav ku 12. 01. 2025),
 opätovne obnovené od 8. 12. 1996,Svätý ruženec: formačno-informačný mesačník. Košice: Dominikánske mariánske centrum Salve, 1997, 0(1), p. [20]. Dostupné tiež z: https://dikda.snk.sk/uuid/uuid:c3dc0bd2-4a84-4599-a7ae-3e424b171706
 spoločenstvo rodín (Nepoškvrnené Srdce Panny Márie).

 Rehole 
 Premonštrátske terciátske stredisko:
 kaplnka: Nepoškvrnené Srdce Panny Márie (od 18. 07. 1998),
 stredisko Panny Márie Kráľovnej a Jána Pavla II.,Katolícke noviny: tradičné noviny moderného kresťana. Bratislava: Katolícka akcia na Slovensku, 2013, 128(32), p. [23]. ISSN 0139-8512. Dostupné tiež z: https://dikda.snk.sk/uuid/uuid:aec120d1-95cb-4256-9d8e-2ca8f03182ca
 odpust: spomienka Panny Márie Kraľovnej (22. augusta),
 terciálny rád sv. Norberta,
 rektori:
 do r. 2002: P. Tarzícius Ján Krstiteľ Gajdoš, OPraem.
 od r. 2002.: Šebastián Jaroslav Gajdoš, OPraem.

 Gréckokatolícka cirkev 
Jurisdikčné patrí pod Farnosť Fulianka.

 Dejiny 
Podľa archeologických nálezov žili v tejto oblasti ľudia bukovohorskej kultúry v období neolitu. Z neskoršieho obdobia sa tu našli stopy po osídlení badenskej kultúry (napr. archaická keramika) (Pozn. „3598 cal BC – 3102 cal BC“) a halštatskej kultúry.

Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1272 v donácií od kráľa Štefana V. veliteľom Jánovi a Štefanovi synom grófa Bied. Predtým boli jeho obyvateľmi pohraničníci v kráľovských službách a v tom čase sa tam pravdepodobne nachádzala strážna veža. Kostol a kňaz menom Pavol sa už spomínajú v pápežskom desiatkovom súpise vypracovanom medzi rokmi 1332 a 1337. V r. 1427 bolo napočítaných 50 portov platiacich dane. Gotický kaštieľ dal postaviť majiteľ rodiny Fintai. V r. 1493 sa v listine opäť spomína dedinský farár. V 40. rokov 16. storočia sialo vo Finticiach mesto Košice.Magdoško, D. (2022) “Samospráva mesta Košice v stredoveku,” Zenodo (CERN European Organization for Nuclear Research). CERN European Organization for Nuclear Research. Koncom 16. storočia vlastnili majetok rod Darholciovcov, ktorí kaštieľ prestavali v renesančnom slohu. Vymretím rodu Darholc v r. 1662 sa stal majetkom rodu Pethő. Začiatkom 18. storočia získali panstvo Dessewffyovci, a v tom čase už v obci fungoval mlyn. V r. 1787 v 80 domoch žilo 573 obyvateľov, väčšinou zemanov. V r. 1797 už fungovala katolícka škola v obci.

Na konci 18. storočia o ňom András Vályi napísal:
{| role="presentation" class="wikitable mw-collapsible innercollapse mw-collapsed"
|„FINTA. Fintitze. Slovenská obec v Šarišskej župe, zem vo vlastníctve grófa Desőfyho, predtým ho vlastnil Darholtz Fintai, jeho obyvatelia sú katolíci, leží na prvej míle hradskej ceste z Prešova do Bardejova, s krásne ozdobeným kaštieľom. Hraničné kopcovité svahy produkujú rôzne druhy plodín, vrátane obilia v hojnosti, a iné rôznorodo-výborne, prvý základný ročník.” (preklad z maďarčiny)
|-
|„FINTA. Fintitze. Tót falu Sáros Vármegyében, földes Ura Gróf Desőfy Uraság, az előtt Fintai Darholtz birtokában vala, lakosai katolikusok, fekszik Eperjestől egy mértföldnyire az Ország úttyában, melly Bártfa felé vezet, és az Uraságnak szép kastéllyával díszesíttetik. Határbéli földgye minden veteményt, ’s gabonát is bőven terem, ’s más javai is külömbfélék, első Osztálybéli.”
|}

V r. 1828 mala obec 112 domov a 833 obyvateľov. Domáci sa zaoberali poľnohospodárstvom a lesnými prácami.

Elek Fényes vo svojom zemepisnom slovníku vydanom v 1851 píše o obci takto:
{| role="presentation" class="wikitable mw-collapsible innercollapse  mw-collapsed"
|„Finta, (Fincice), slovenská obec, v Šarišskej župe, 1 míľu severovýchodné od Prešova: 834 kat., 12 evanj., 1 reform. obyv. Pekný viacposchodový kaštieľ. Kožená továreň, ktorá vyrába veľmi pre ľudí atraktívne kabáty. Pás lesa. Chov dojníc. F. u. Gr. Dessewffy Sámuel.“ (preklad z maďarčiny)
|-
| „Finta, (Fincice), tót falu, Sáros vmegyében, Eperjeshez éjszak-keletre 1 mfld: 834 kath., 12 evang., 1 ref. lak. Szép emeletes kastély. Bőrgyár, melly igen kapós portékákat készít. Derék erdő. Tehenészet. F. u. gr. Dessewffy Sámuel.” (originál)
|}
Teľacia, kravská a hovädzia koža sa vyrábala na tzv. ruskú juchtu a na podražkovinu. Vlastnikom manufaktúry bol gróf Desewffy.ČAPLOVIČ, Ján, Viera URBANCOVÁ a Miroslav CIPÁR. O Slovensku a Slovákoch. Bratislava: Tatran, 1975, p. 124. Dostupné tiež z: https://dikda.snk.sk/uuid/uuid:9c5af018-7106-415a-9936-9f36cabdf086 „Pôvodne bola založená (roku 1812) v Sabolčskej stolici, no pre nedostatok vody sa presťahovala sem. Vyrábalo sa v nej sedem rôznych druhov kože, ktorá sa predávala na jarmokoch v Debrecíne, v stálych skladoch v Košiciach a Pešti, ako aj priamo na mieste rôznym obuvníkom, sedlárom, remenárom, taškárom 221 a pod. Výroba bola sústredená do jednej veľkej budovy, ktorá bola dlhá 25 siah. Bolo tu miesto pre prácu 12—18 tovarišov a viacerých nádenníkov, ktorí ročne spracovali 6500 koží rôzneho druhu.“ŠPIESZ, Anton, Katarína HORVÁTHOVÁ a Slovenská akadémia vied. Manufaktúrne obdobie na Slovensku: 1725-1825. Bratislava: Slovenská akadémia vied, 1961, p. 200. Dostupné tiež z: https://dikda.snk.sk/uuid/uuid:deb93e79-345e-45b1-bf7b-365b56130011

V diele Słownik geograficzny Królestwa Polskiego vydanom v r. 1880 sa píše:
{| role="presentation" class="wikitable mw-collapsible innercollapse  mw-collapsed"
|Fincice, Finczyce, maďarsky Finta, obec v Šarišskej župe (Uhorsko), katolícky filiálny kostol, veľa hospodárskych budov. Továreň na kvalitné a odolné kože, hospodárska usadlosť, rozsiahle lesy, poľnohospodárstvo, 652 m2. (preklad z poľštiny)
|-
|Fincice, Finczyce, węg. Finta, wieś w hr. szaryskiem (Węg.), kościół filialny katol, wiele budynków gospodarczych.  Fabryka dobrych trwałych skór, folwark, obszerne lasy, uprawa roli, 652 mk. H. M. (originál)
|}

Pred r. 1920 patrilo do okresu Prešov a do Šarišskej župy.

 Kultúra a zaujímavosti 
 Pamiatky 
 Kaštieľ, dvojpodlažná trojtraktová pôvodne renesančná stavba na pôdoryse nepravidelného obdĺžnika s dvoma bočnými krídlami, z prvej tretiny 17. storočia.  Pôvodnými majiteľmi kaštieľa bola rodina Darholcz de Finta. Od roku 1720 sú majiteľmi kaštieľa Dessewffyovci. Barokovými úpravami prešiel v rokoch 1750 – 1755. V 19. storočí prešiel úpravami. Na prízemí kaštieľa sú renesančné valené klenby, na poschodí sú miestnosti zaklenuté českými plackami so štukovými dekormi. Nachádza sa tu erbová sála rodu Dessewffy z roku 1863 s valenou klenbou s lunetami, na ktorej sú nástenné maľby od Mórica Horowitza, zobrazujúce históriu rodu. Okolo kaštieľa sa nachádza zachovaný súbor hospodárskych budov. Kaštieľ je chodbou prepojený s priľahlým kostolom. Chodba má barokové klenby so štukovou výzdobou. Fasády kaštieľa sú hladké, na prízemí s oknami so šambránami s pásikmi. Vstupný portál je má kamenné ostenie s reliéfnymi girlandami a maskarónmi v supraporte. Centrálny blok kaštieľa je krytý manzardovou strechou, bočné krídla valbovými strechami. V areáli kaštieľa sa nachádzajú hospodárske stavby ako je koniareň, voliareň  a priechodná stavba – spojovacie krídlo.  Pri kaštieli sa taktiež nachádza fragment krajinárskeho parku z 18. storočia. 

 Rímskokatolícky Kostol navštívenia Panny Márie, jednoloďová baroková stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1754 – 1755.  Podvežie kostola je prepojené chodbou s objektom kaštieľa. Stojí na mieste staršieho kostola. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami a presbytérium konchou. Na klenbách sú rokokové štukatúry. Nachádza sa tu hodnotný rokokový mobiliár. Hlavný oltár je stĺpová architektúra ukončená baldachýnom s kniežacou korunou a centrálnym obrazom Navštívenia Panny Márie, lemovaný sochami sv. Štefana a sv. Ladislava v interkolumniách. Po stranách svätostánku sú umiestnené sochy anjelov. Ľavý bočný oltár je zasvätený sv. Jána Nepomuckému, a tvorí zároveň kazateľnicu. Na dorzálnej doske je obraz svätca lemovaný sochami sv. Petra a Pavla. Pravý bočný oltár je zasvätený sv. Jozefovi pestúnovi. Všetky tri oltáre pochádzajú z rovnakého obdobia, od jednej dielne. Krstiteľnica je tvorená sochami anjelov nesúcimi nádobu s vrchnákom. Na empore je umiestený jednomanuálový organ od firmy Rieger z roku 1911.  Fasády kostola sú členené maľovanými pilastrami a oknami s polkruhovým záklenkom a šambránami s klenákmi. Nad nimi sú umiestnené kruhové okienka so šambránami. Veža je členená pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a reliéfnym rastlinným motívom vo vlyse a barokovou helmicou s laternou. Južný edikulový portál má v supraporte reliéfne vázy a centrálne umiestnený erb Dessewffyovcov.

 Turizmus 
 Galéria a múzeum ľudového umenia v obci Fintice:
 vznikla v r. 2014,
 expozície venované:
Jozefovi Kolarčíkovi-Fintickému, východoslovenskému národopisnému zberateľovi,
 šľachtickým rodom vo Finticiach,
 archeológii a života Fintičanov,
 uchováva takmer 100 kuchynských receptov spísaných pred viac ako 80 rokmi,
zbierka starých porcelánových bábik,

 Sýpka Fintice:https://facebook.com/people/S%C3%BDpka-Fintice/100069608303059/
 vystavená zbierka vzácneho porcelánu,
 nález neolitickej zrnotierky.

 Kaštieľska pekáreň:
 autentická podoba z pred 300 rokov,
 baroková zážitková dielňa s pekárňou,
 umiestnená v priestoroch denného stacionára.

 Obecné kultúrne stredisko obce Fintice.

 Pravidelné udalosti 
 Fincicka zabijačka,
 Fincicki jurmak.
„Finta v kotlíku“ (v sobotu okolo 25. augusta)

 Kultúra a folklór 
 Tance 
V 20. storočí boli vo Finticiach tance: Krucena, Koleso, Košický verbunk, Čerana, Ceperka, Šariskú karičku, Medvecka, Čardas a chorovod Hoja ďunďa.Hudba, spev, tanec: časopis hudobných, speváckych a tanečných krúžkov. Turčiansky Sv. Martin: Matica slovenská, 1967, 17(2), p. 49. ISSN 0441-3873. Dostupné tiež z: https://dikda.snk.sk/uuid/uuid:6d05e955-c97b-46ff-9ea8-fe147f11c611

Vo Finticiach sa tancuje takzvaná „polka valašským skokom“. Tzv. „Hopspolka“ „sa polka valaským skokom mení až vo zvláštny valaský skok zanožovaný, tancuje sa v otvorenom držaní a len smerom dopredu /bez krútenia/.“ZÁLEŠÁK, Cyril. Prehľad slovenských ľudových tancov. Bratislava: Osvetový ústav, 1971, p. 35. Dostupné tiež z: https://dikda.snk.sk/uuid/uuid:41f73bd0-b50a-4b85-a1de-ea3be7b35a23

 Piesne 
Z obcí pochádza ľudová pieseň „Ej, hoscina, hoscina…“.GUZOVÁ-BECKOVÁ, Janka, Pavol TONKOVIČ, Šimon JUROVSKÝ a Janko MATUŠKA. Spevy nášho ľudu: 180 piesní. Bratislava: Slovenské hudobné vydavateľstvo, 1951, p. 192. Dostupné tiež z: https://dikda.snk.sk/uuid/uuid:6b1e34b2-222e-49bf-b461-47affa6740e0

 Spolky a združenia 
 Občianske združenie FACE - Fórum alternatívnej kultúry a vzdelávania – k 18. 08. 2023 vydaných minimálne 65 literárnych diel,

 mužská spevácka skupina Čomovare,
 ženská spevácka skupina Fincičanky (prípadne  Fincičanki).
 vznikla v r. 2015.
 Medzi rokmi 1996 a 2018 tu pôsobil Mužský spevácky zbor CESTA, ktorý mal v repertoári cca 160 piesni, väčšinou náboženských, ale aj vlasteneckých, či ľudových.

 Film 
V obci sa natáčali nasledovné filmy:
 Kavej (2024),
 Pásla kone na betóne (1982).

 Nárečie 
 Šarišské nárečie:
 „Kebi ti bula u nas, ta bi ti bula oči ochabela.“ (slov. „Keby si ty bola u nás, tak by si ty oči nechala.“)
 „Vera zarobi baba do tricecpejc, do štiricedz jednotki“Ripka, Ivor. Slovník slovenských nárečí. Slovensko, Veda, 1980. (slov. „Veru zarobí baba do tridsaťpäť, do štyridsaťpäť jednotiek“)

 Školstvo 
V obcí sídli Základná škola s materskou školou, ktorá v aktuálnej forme vznikla v roku 01.09.2014 a navštevuje ju 250 detí, a tiež Cirkevná materská škola sv. Márie Goretti zriadená 01.09.2014. V obci je tiež „Školský klub detí ako súčasť Základnej školy s materskou školou“ a Elokované pracovisko ako súčasť Základnej umeleckej školy Jána Pöschla.

 Doprava 
Obcou prechádza cesta III. triedy č. 3431, ktorej správcom je Prešovský samosprávny kraj a ktorá spája obec: od juhu s Nižnou Šebastovou (časť Prešova) a od severu s obcou Záhradné. Poľné cesty vedú do obce Kapušany a mestských časti Surdok (Prešov) a Kanaš (Veľký Šariš).

Obec obsluhujú:
 prímestské spoje spoločnosti Dopravný podnik mesta Prešov (spojmi od 4. septembra 1949):
 linka č. 21,
 školský spoj E,
 a medzimestský spoj spoločnosti Slovenská autobusová doprava Prešov:
 linka č. 707438 Prešov – Fintice – Terňa, Hradisko/Veľký Slivník.

Cez obec prechádza „KARPATSKÁ CYKLOTRASA medzinárodna trasa č. 015 červená“.

V južnej časti obce je vo výstavbe úsek severného obchvatu mesta Prešov – rýchlostná cesta R4 Prešov, Sever – Kapušany.

Intenzita dopravy na najviac zaťažených prieťahoch ciest I. a II. triedy na území okresu Prešov v roku 2005:
 Číslo úseku: 05650
 Názov úseku: Prešov - Fintice
 Číslo cesty: 018200
 Nákladné vozidlá (T): 292
 Osobné vozidlá: 1 991
 Motocykle (M): 14
 Spolu (motorových vozidiel): 2 297

 Priemysel a služby 
V r. 2021 bola obec elektrifikovaná, plynofikovaná, s verejným vodovodom, ale bez verejnej kanalizácie.

Na celom území obce je pokrytie všetkých mobilných operátorov. Obec má vybudované verejné osvetlenie a miestny rozhlas.

V obci malo ku dňu 18. 9. 2023 sídlo 49 obchodných subjektov1. In:  a 29 prevádzkarní so živnostenským oprávnením.

Územím prechádza vysokotlakové plynové potrubie VTL DN 100/300 PN 4,0 MPa Prešov – Fintice- Kapušany – Lipníky – hranica okresu Vranov nad Topľou.

 Priemysel 
 Kameňolom.

+ ŤažbaMiestoMateriál201620172018201920202021202220232024DP Finticeandezit 2,49197,68 kt189,11 kt199,16 kt15,117 kt192,08 kt193 kt195 kt198 kt196 ktDP Finticeandezit 2,624,44 kt56,285 kt30,15 kt181,23 kt107 kt68 kt105 kt147 kt75 ktSpolu202,12 kt245,395 kt229,31 kt196,347 kt299,08 kt261 kt300 kt345 kt271 kt

 Služby 
Pobočka Slovenskej pošty,
 Dom smútku,
 denný stacionár,
 reštaurácia,
 kozmetika,
 kaderníctvo,
 kvetinárstvo,
 Hostinec pod strážom Michal Lapoš,
 dobrovoľný hasičský zbor,
 zberný dvor.

 Šport 
 Futbal 
V obci je Obecný športový klub Fintice, ktorý vznikol 7. 6. 2016, a hraje v nasledujúcich súťažiach (stav k septembru 2023):
 Skupina Vek hráčov PRÍPRAVKA U11 ObFZ PREŠOVdo 11 rokov 3. LIGA MLADŠÍ ŽIACI U13 ObFZ PREŠOVdo 13 rokov 4. LIGA ŽIACI ObFZ PREŠOVdo 15 rokov IV.liga-SD-U19-sk.Š-VsFZdo 19 rokov Slovnaft Cup– IV.liga Sever dospelí VsFZ–

 Iné 
 dostupný tenisový kurt,
 Prešovský kynologický klub PAC,

 Osobnosti obce 
 Rodáci 
 Samuel Dessewffy (* 1711 – † 1776), predstaviteľ obce, neskôr kráľovský poradca, podžupan a župan; šľachtic, barón (od r. 1756), gróf (od r. 1775)

 Pôsobili tu 
 Jozef Kolarčík-Fintický (* 1899 – † 1961), učiteľ, folklorista, etnograf a zberateľ

 Referencie 

 Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v obci Fintice
 Fintické svahy
 Fintické svahy (prírodná rezervácia)

 Literatúra a rozhlas 
 Periodika 
 FINTICKÁ MOZAIKA – obecné noviny.

 Televízne relácie 


 Rozhlasové relácie 

 Zahrajte mi túto, STVR, 13. 02. 2025 – v čase 36:20 až 41:55 je nahrávka folkloristickej družiny z r. 1951.

 Knihy 




 Študijné analýzy 
 Švaňa, Kamil. Krešáková, Lenka. Speculatores de Fyntha – Obydlie vojenských strážcov vo Finticiach? (Zborník Slovenského národného múzea CXVIII, Archeológia 34, 2024, 303–324)





 Iné projekty 

 Externé odkazy 

 Obecná knižnica Fintice
 Oživené pamiatky– dokument o erbovej sále kaštieľa
 60. výročie premávky MHD do Fintíc
 Zvony nad krajinou – Zvukový miestopis Slovenska: Fintice (vysielané 3. 4. 2016)

Kategória:Fintice
Kategória:Obce okresu Prešov