Stavovce

Stavovce (iné názvy pozri nižšie; lat.Vertebrata) sú podkmeň chordátov. Sú charakteristické vývojom stavcami tvorenej chrupavčitej alebo kostenej chrbtice, ktorá je oporou ich tela. Je to najväčší podkmeň chordátov a druhý druhovo najbohatší podkmeň vôbec (po hmyze). Všetky ryby, obojživelníky, plazy, vtáky a cicavce (vrátane ľudí) sú stavovcami.

Majú rozvinuté všetky základné orgánové sústavy (oporná, obehová, vylučovacia, pohybová, dýchacia, tráviaca, rozmnožovacia, nervová) a dobre vyvinuté zmysly. Vyvinuli sa vo vode, a preto majú primárne pravdepodobne 7 žiabrových oblúkov, z ktorých niektoré alebo všetky sú redukované a pozmenené na iné funkcie. Ich telo pokrýva viacvrstvová pokožka, ktorá môže mať rôzne deriváty. Oporu tela tvorí vnútorná kostra (endoskelet) na ktorú sa upínajú svaly.

 Názvy 
Súčasný taxonomický slovenský názov tohto taxónu je stavovce, zavedený v roku 1940Pravidlá slovenského pravopisu s pravopisným slovníkom. Turč. Sv. Martin: Matica slovenská, 1940, S. 388 (Poznámka: V Pravidlách slovenského pravopisu z roku 1931 bol uvedený tvar obratľovci.). Staršie (v 30. - 60. rokoch 20. storočia) sa používal aj názov stavcovceMIHÁL, J. Posudky - Dr. Josef Holub: STRUČNÝ SLOVNÍK ETYMOLOGICKÝ JAZYKA ČESKOSLOVENSKÉHO. Vydalo Státní nakladatelství. Praha 1933. Strán XX+294. Viazaný exemplár 13 Kčs. (Dokončenie.). in: Slovenská reč 5 1934-35. S. 154MARIANEK, J. Rukoväť streľmajstra. Bratislava: SVTL, 1961, S. 160BABOR, J. F. Architektonika nervstva. Prírodovedecká príloha Technického obzoru slovenského. č. 5 - máj 1944. S. 16PRENANT, Marcel a Soňa HOLLÁ. Darwin. Bratislava: Pravda, 1949, p. 205, ktorý dokonca napríklad Rudolf Klačko považoval za správnu podobu namiesto podľa neho nesprávnej podoby stavovceORLOVSKÝ, J. Spomienka na prof. Rudolfa Klačku. Obzor Gemera č. 6 1975. S. 155. Nesprávne alebo zastarané  názvy sú: obratľovceobratľovec. In: Slovník slovenského jazyka, 1959-1968. dostupné online, obratľovciPravidlá slovenského pravopisu s pravopisným slovníkom, Matica slovenská, 1940, S. 282, obratlovciplazi. In: BUJNÁK, Pavel, ed. Slovenský náučný slovník: Príručná encyklopédia vedomostí v troch dieloch III. diel. Bratislava, Praha: Litevna, literárne a vedecké nakladateľstvo Vojtech Tilkovský, 1932. S. 79, obratlovceFILKORN, V. Úvod do metodológie vied. Bratislava: Vydavateľstvo SAV, 1960, S. 56. Zastarané názvy sú: páternaté zvieratá, páternité zvieratáMatzenauer, F. O. Krátky prírodopis. 2. vyd. B. Štiavnica 1874, S. 13, 14, kostnaté zvieratáGyőrffy, I. Prírodopis. 1899. S. 6, 31. Mimo taxonómie sa používajú aj názvy: vertrebrátavertebráta. In: , vertebráty.

 Charakteristika 
Stavovce sú tie chordáty, ktoré majú chrbticu, chorda je teda zatláčaná a nahradzovaná v nižších triedach chrupavkovitými, vo vyšších triedach kostenými stavcami, vznikajúcimi zo spojivového obalu chordy. Chrbtica tvorí os tela.

Dodatočnou charakteristickou vlastnosťou tohto podkmeňa je napríklad svalový systém a centrálna nervová sústava, ktorá je čiastočne umiestnená vnútri chrbtice. Mozog stavovcov sa nazýva encefalon (teda „hlavový mozog“), lebo ho chráni lebka. Vylučovacím orgánom sú párové obličky na rôznom stupni vývoja. Sú gonochoristi, čiže pohlavie je väčšinou oddelené (najprimitívnejšie stavovce kruhoústnice sú na hranici medzi gonochorizmom a hermafroditizmom), u niektorých starších skupín sa však vyskytuje zmena pohlavia (ryby, obojživelníky). Niektoré triedy sú výlučne vajcorodé (napr. vtáky) u iných sa vyskytuje živorodosť aj vajcorodosť (napr. cicavce). Vývin je spravidla priamy, niekedy však cez larvu (obojživelníky, niektoré skupiny rýb). U niektorých druhov možno pozorovať starostlivosť o mláďatá. Obehová sústava je vždy uzavretá, to znamená, že krv koluje v cievach a nerozlieva sa voľne po tele. Dve najvyspelejšie skupiny stavovcov majú stálu telesnú teplotu (homoiotermia). Všetky majú srdce delené na niekoľko oddielov, minimálne na dva. Najvyššie stavovce, vtáky a cicavce, majú štvordielne srdce. Zabezpečuje oddelený obeh neokysličenej a okysličenej krvi. Dýchacím orgánom sú žiabre (vodné stavovce) alebo pľúca (suchozemské stavovce), časté je aj kožné dýchanie (obojživelníky).

Stavovce delíme (podľa veľmi starej systematiky) na dve skupiny, pričom len druhá (blanovce) je aj súčasťou modernej systematiky (pozri nižšie):
 bezblanovce (Anamnia) [napr. drsnokožce, kostnaté ryby a obojživelníky] – zárodok nie je obalený plodovými blanami a vyvíja sa vo vode alebo vlhkom prostredí, kam rodičia umiestnili vajíčko
 blanovce (Amniota) [napr. plazy, vtáky, cicavce] – zárodok je obalený plodovými blanami (amnion, chorion, alantois), uzatvárajúcimi plodovú tekutinu, v ktorej je zárodok; vývoj prebieha vo vajíčku

V niektorých systémoch je pojem „bezblanovce“ obmedzený len na čeľustnatce. Ide o chybu.

 Črepovce 
V starších systémoch, v ktorých sú sliznatky (Myxini) radené na rovnakú úroveň s ostatnými stavovcami (teda stavovcami v užšom zmysle) je črepovce (Craniata) označenie pre sliznatky plus tieto stavovce v užšom zmysle. Dnes – keďže sliznatky z dnešného pohľadu patria dovnútra stavovcov – je však Craniata de facto synonymum pre Vertebrata.

 Systematika 
 Systematika používaná v tejto wikipédii (prevažne podľa Benton 2004/2005, Nelson 2006, , Jon Mallatt, Vertebrate origins are informed by larval lampreys (ammocoetes): a response to Miyashita et al., 2021, Zoological Journal of the Linnean Society, Volume 197, Issue 2, February 2023, Pages 287–321, https://doi.org/10.1093/zoolinnean/zlac086) 

črepovce (Craniata)/ stavovce (Vertebrata):
 trieda †Yunnanozoa
 rad †Myllokunmingiida
 rod †Metaspriggina 
 bezčeľustnatce (kruhoústnice v širšom zmysle) (Agnatha, Cyclostomata v širšom zmysle, Marsipobranchii)
 kruhoústnice v užšom zmysle (Cyclostomata v užšom zmysle): 
 trieda sliznatky (Myxinoidea, Myxini, Hyperotreti)
 trieda mihule (Petromyzontida, Hyperoartii, Hyperoartia)
 trieda †konodonty (Conodonta, Conodontia, Conodontophora) 
 trieda †anaspidy (Anaspida, Anaspidida) *
 trieda †pteraspidy (Pteraspidomorphi, Heterostracomorphi, Heterostraci, Diplorhina) *
 trieda †telodonty (Thelodonti, Thelodontomorphi, Coelolepida) *
 trieda †štítohlavovce/cefalaspidy/jednonozdré/Osteostraci+Galeaspida+Pituriaspida (Cephalaspidomorphi, Monorhina, Osteostracomorphi) *
 nadtrieda čeľustnatce (Gnathostomata, Apo-Gnathostomata) – z vývojového hľadiska patria do štítohlavovcov a teda do bezčeľustnatcov (inými slovami: bezčeľustnatce sú nadbytočná skupina), ale tradične sa zaraďujú takto oddelene
 trieda †plakodermy (Placodermi, Placodermimorphi)
 trieda drsnokožce (paryby, chrupkovité ryby) (Chondrichthyes, Chondrichthiomorphi)
 trieda †akantódy (Acanthodii)
 ryby v užšom zmysle (kostnaté ryby, pravé ryby) (Osteichthyes v užšom zmysle)
 ... niekoľko vyhynutých rodov
 trieda lúčoplutvovce (Actinopterygii) 
 trieda násadcoplutvovce (Sarcopterygii) 
 stupeň štvornožce – t.j. v podstate obojživelníky a blanovce (=plazy, vtáky a cicavce), delenie pozri v článkoch štvornožce, obojživelníky a blanovce; z vývojového hľadiska štvornožce patria do násadcoplutvovcov, ale tradične sa zaraďujú takto oddelene 

(*) Taxóny označené hviezdičkou sú tradičný (z dnešného pohľadu neprirodzený) taxón ostrakodermy (Ostracodermi).

 Iné systematiky 
Pozri v článku Systematika stavovcov.

 Referencie 

 Iné projekty