Vyšný Medzev

Vyšný Medzev (, ) je obec na Slovensku v okrese Košice-okolie.

 Polohopis 
Obec sa nachádza v údolí Bodvy, na severnom okraji Medzevskej pahorkatiny a juhozápadnom okraji Volovských vrchov. Od Medzeva je vzdialený  severne, od Košíc  západne a od Rožňavy  východným smerom.

 Časti obce 
 Vyšný Medzev
 Lucia Baňa

 Symboly obce 
Erb obce bol schválený po osamostatnení od mesta Medzev a pozostáva z červeného štítu, na ktorom je zlatými ratolesťami ovenčená horná polovica postavy striebroodetej Panny Márie so zlatou, červeno vystlatou uzavretou korunou. V ľavej ruke drží zlatý, dvojitý kríž ukončený žezlom, v pravej ruke drží zlaté zemské jablko. V spodnej časti sú strieborné skrížené banícke kladivká na zlatých rukovätiach nad strieborný trojvrším.

Pečať Vyšného Medzeva je okrúhla, v medzikruží má vyrytý kruhopis: * MARIA : MAGDALÉNA : PATRONA : SUPERIORI : MEZENZEVEN : 1672. Pečatné pole má po obvode dve ratolesti, vyrastajúce z trojvŕšia, ktoré končia kvietkami. Trojvŕšie vypĺňa dolný výsek porísk skrížených baníckych kladiviek, z ich horného výseku vyrastá a stred pečate vypĺňa Madona s dieťaťom a dvojramenným krížom. 

Vlajka obce pozostáva zo štyroch pozdĺžnych pruhov vo farbách červená, žltá, biela a červená. Je ukončená s tromi cípmi.

 Dejiny 
Najstaršia písomná zmienka pochádza z roku 1427, no dejiny obce sú úzko späté so susedným Medzevom. Osídlenie oblasti bolo z väčšej časti dôsledkom kolonizácie, preto aj obyvatelia sa zaoberali najmä baníctvom a hutníctvom kovov. Vyšný Medzev sa aj vďaka rýchlemu rozvoju získal od cisára Leopolda štatút slobodného kráľovského banského mesta. Mária Terézia mestečku priznala trhové právo a Vyšný Medzev ekonomicky prosperoval. Vzniklo námestie a remeselníci si zakladali svoje cechy. Okrem baníkov a hutníkov tu pôsobili pivovarníci, kováči, uhliari, šindliari, krajčíri a pod. Miestne baníctvo však začalo v 2. polovici 19. storočia upadať, čo spôsobilo vysťahovalectvo obyvateľov do Ameriky. Časť obyvateľstva sa začala venovať poľnohospodárstvu, na ktoré však v oblasti neboli ideálne podmienky. 

Po viedenskej arbitráži sa v novembri 1938 Vyšný Medzev stal súčasťou okresu Gelnica, no bola pohraničnou obcou. Hranica bola južne od obce, čím došlo k skomplikovaniu dopravy od Moldavy. Do roku 1960 bola obec samostatná, do roku 1999 bola aj s osadou Lucia Baňa pričlenená k Medzevu. Po roku 1999 je obec aj s osadou Lucia Baňa opäť samostatnou.

 Obyvateľstvo 

 Národnostné zloženie 
údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011, Štatistický úrad Slovenskej republiky

*údaj z Atlasu rómskych komunít z roku 2013

údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 1930, Štatistický úrad Slovenskej republiky

 Jazykové zloženie 
údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011, Štatistický úrad Slovenskej republiky

*údaj z Atlasu rómskych komunít z roku 2013

 Náboženské zloženie 
údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2011, Štatistický úrad Slovenskej republiky

údaje: Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 1930, Štatistický úrad Slovenskej republiky

 Kultúra a zaujímavosti 
 Pamiatky 
 Rímskokatolícky Kostol sv. Márie Magdalény, jednoloďová baroková stavba so segmentovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1766 – 1777. Upravovaný bol v roku 1895. Obnova fasády sa uskutočnila v roku 2012. V interiéri sa nachádza hodnotné barokové zariadenie. Hlavný oltár je ranobarokový, pochádza z kláštora premonštrátov v Jasove. Doplnený bol prácami J. L. Krackera a J. A. Kraussa, ktorí pracovali v tej dobe v Jasove. Ide o dvojposchodovú stĺpovú architektúru. Bočné oltáre sú zasvätené sv. Jánovi Nepomuckému a Panne Márii. Na empore je umiestnený dvojmanuálový organ od J. G. Schwartza z Prešova z roku 1773. Nachádza sa tu aj symbolický Boží hrob, výtvarné dielo vo forme divadelných kulís z roku 1780. Fasády kostola sú členené lizénami, okná sú segmentovo ukončené. Veža vystupuje z priečelia s prelamovaným štítom, členená je lizénovými rámami a pilastrami a ukončená je korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a barokovou helmicou s laternou. 

 Radnica, dvojpodlažná päťtraktová ranobaroková stavba na pôdoryse obdĺžnika s manzardovou strechou, zo 17. storočia. Upravovaná bola v 18. storočí. Obnovou prešla v roku 2001. Prízemná časť fasády je dekorovaná pásovou rustikou. Nad vstupným polkruhovo ukončeným portálom je umiestnený balkón. Na osi fasády je umiestnený trojuholníkový štít s tympanónom. 

 Sýpka, dvojpodlažná dvojpriestorová ľudová stavba na pôdoryse obdĺžnika, z 18. storočia. Tvorí súčasť usadlosti s murovanou polkruhovo ukončenou bránou do dvora. Fasády sýpky sú členené lizénami a kordónovou rímsou so zuborezom, priečelie je ukončené trojuholníkovým štítom.

 Ľudový dom, jednopodlažná zrubová stavba na pôdoryse obdĺžnika, z konca 18. storočia. Ide o typický príklad architektúry miestnej nemeckej menšiny. Priečelie je trojosové. Fasády sú hladké, bielené. Strecha je sedlová s došteným štítom a podlomenicou.

 Antlov hámor, technická pamiatka, jednopriestorová stavba na pôdoryse obdĺžnika, z druhej polovice 19. storočia. 

 Referencie 

 Iné projekty 

 Zdroj 
 Oficiálna stránka obce


Kategória:Obce okresu Košice-okolie