Veľké Rovné

Veľké Rovné je obec na Slovensku v okrese Bytča, ktorá sa nachádza na severozápadnej časti Slovenska. V obci je veľa miestnych častí/osád medzi najväčšie patria: Horevsie, Rimanovice, Žarnov, Ivor.

 Dejiny 
Prvá zmienka o obci Rovné pochádza z roku 1540, na tomto území sa predtým nachádzali osady Rimanovice (Rimanowicz, prvá zmienka 1408) a Kriváč (prvá zmienka 1437), ktoré sa však neskôr vyľudnili a zanikli. V dedine je ešte druhá historická čast a to je časť Horevsie ktorá bola v minulosti dosť považovaná ako centrum obce bol tam kostol, obchody, krčmy, cintorín. V minulosti bola obec známa predovšetkým drotárstvom. Drotárske tradície sa snaží obec naďalej rozvíjať, v Budatínskom zámku pri Žiline ako i v budove Obecného domu vo Veľkom Rovnom sú stále drotárske expozície, obec tiež poriada rôzne kultúrne aktivity.

V obci sa narodil Vladimír Ferko - slovenský spisovateľ, publicista a autor literatúry faktu a jeho brat Milan Ferko - autor historického románu Matúš Čák Trenčiansky a ďalších. Vladimír spolu so synom Andrejom sú autormi románu a rovnomenného scenára  k filmu Ako divé husi z drotárskeho prostredia.

 Symboly obce 
Prvý odtlačok obecného znaku, ako uvádza heraldik Ladislav Vrteľ, je na dochovanej písomnosti z 31. októbra 1794. Nepochybne súvisí so starodávnym patrocíniom pôvodného i terajšieho farského kostola sv. Michala archanjela. Tvar pečatidla je okrúhly a v pečatnom poli je zobrazený sv. Michal archanjel, stojaci na hadovi.

Pečať obce Veľké Rovné nebola v našej heraldickej literatúre známa a jej objavenie je prekvapujúce, osobitne z ikonografického hľadiska. Pozoruhodné je zobrazenie sv. Michala i skutočnosť, že stojí nie na drakovi, ako je nielen v našej, ale aj európskej heraldike obvyklé. Toto vybočenie zo všeobecnej zaužívanej ikonografickej konvencie robí symbol Veľkého Rovného jedinečný. Pozoruhodné sú aj blesky, šľahajúce z anjelovho štítu, presnejšie spoza jeho štítu, ktoré sú tiež v našej heraldike zriedkavé.

 Kultúra a zaujímavosti  
 Pamiatky 
 Rímskokatolícky Kostol svätého Michala archanjela, jednoloďová baroková stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1753-1755. Donátorom kostola bol miestny zemepán Pavol Anton Esterházi s manželkou. Úpravami prešiel v roku 1902, keď bol rozšírený a doplnený o nové presbytérium. To je zaklenuté konchou, loď valenou klenbou s lunetami. Nachádza sa tu hlavný oltár z roku 1907. Výmaľba kostola od majstra Juharyho z Nitry pochádza z roku 1908. Fasády kostola sú členené polkruhovo ukončenými oknami s profilovanými šambránami a lizénami. Korunná rímsa je dekorovaná zuborezom. Veža je lemovaná lizénami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a ukončená barokovou helmicou s laternou. Vo veži je zvon z roku 1763 od majstra J. Steinstocka.

 Socha sv. Anna vyučuje Pannu Máriu, baroková socha z roku 1760. Nachádza sa v areáli kostola. 

 Prícestná kaplnka Sedembolestnej Panny Márie v časti Záblatie, klasicistická stavba s polkruhovým záverom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1831. Interiér je zaklenutý valenou klenbou. Vstup je riešený ako trojosový portikus. Fasády sú členené sementovo ukončenými oknami so šambránami. Veža je ukončená ihlancovou helmicou.

 Príroda 
 Fauna 
 v severnej časti obce (Melocík, Madzín, Črmná, Semeteš, Dolinky, Ivor) výskyt medveďa, vlka, rysa, jazveca, či bylinožravých cicavcov
 taktiež aj iné mačkovité šelmy ako kuny, líšky a lasice, vzácne sa vyskytuje aj mačka divá
 na podhorských a horských lúkach sa vyskytuje vretenica severná, v blízkosti potokov, pramenísk, mlák a kaluží zas výskyt úžoviek obojkovaných, či úžoviek hladkých
 taktiež potvrdený výskyt rôznych iných druhov obojživelníkov, na tienistých miestach v horských bučinách sa vyskytujú napríklad salamandry škvrnité, skokan hnedý, jašterica krátkohlavá, jašterica múrová alebo jašterica živorodá
 na podhorských spásaných či kosených lúkach taktiež bohatý výskyt rôznych motýľov a hmyzu
 vo vrchnej časti Rovnianky (potok) v minulosti potvrdený výskyt raka riečneho

 Flóra 
 Dreviny (stromy a kry) 
 počas doby ľadovej dominovala chladnomilná vegetácia (tundra, step)
 neskôr počas interglaciálnej (medziľadovej) doby nahradená dubinami so zastúpením duba zimného, liesky obyčajnej a hraba obyčajného, keďže došlo ku otepleniu až o takmer 4°C
 klíma sa opäť mierne ochladila a z juhovýchodnej Európy sa šíria porasty buka lesného, či jedle bielej
 v minulosti (cca. 800 rokov naspäť), keď ešte neprebehla valašská kolonizácia v horských polohách dominovali prirodzené jedľovo-bukové pralesy a prírodné lesy, na brehoch a alúviách potokov boli bohato zastúpené listnaté porasty s jelšami, vŕbami, či jaseňmi
 v nižších nadmorských výškach (začiatok Veľkého Rovného, pri cintoríne, Rimanovice, Horevsie a pod.) sa ku jedľovo-bukovým lesným porastom primiešavali dreviny ako dub, hrab, lieska
 vo vyšších nadmorských výškach (okolie Semeteša, Melocíka, až smerom na Dolinky) sa vyskytovali súvislé jedľovo-bukové pralesy s primiešanými druhmi javorov, brestov a iných drevín, na hrebeňových miestach sa veľmi vzácny primiešaval smrek obyčajný
 v súčasnosti je väčšina katastru obce umelo vysadená monokultúrnymi lesnými porastmi smreka obyčajného, či buka lesného, brehové porasty v okolí Rovnianského potoka boli vyklčované, prípadne upravené
 na spásaných lúkach sa v minulosti bohato vyskytovali borievky (Juniperus communis), dnes vplyvom zalesňovania, sukcesie a ruderalizácie biotopov došlo k vytlačeniu tohto druhu a vyskytuje sa len v minime
 na lúkach sú taktiež prítomné aj iné kry ako ruža šípová, slivka trnková, či trnka obyčajná

 Byliny 
 v súčasnosti väčšina lúčnych biotopov je buď obrábaná, prípadne zrekultivovaná (nitrifikácia biotopov)
 vplyvom zarastania a zalesňovania došlo k výraznému druhovému poklesu miestnej flóry
 zaujímavý je však rast rôznych druhov lúčnych orchideí z čeľade vstavačovité (Orchideaceae), ako napríklad vstavač mužský poznačený, vstavačovec májový, vstavačovec bázový a iné
 na svetlejších plochách porasty s chráneným orlíčnikom obyčajným, či šalviou lúčnou
 typickými lesnými bylinami sú kysličky, chránené rebrovky, či rôzne druhy machorastov

 Mykoflóra 

 Celkovo na území Veľké Rovného bol potvrdený výskyt 177 druhov húb, a to z oddelení Ascomycota a Basidiomycota.
 Vyskytujú sa tu mnohé veľmi vzácne, ohrozené či chránené druhy húb, napr. chránené druhy húb podľa Zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny a jeho vykonávacou vyhláškou (aktuálne Vyhláška č. 170/2021 Z. z., ktorá nahradila staršiu Vyhlášku č. 24/2003) Catathelasma imperiale, Clavaria zollingeri, Hygrocybe citrinovirens, Hygrocybe punicea, Lactarius repraesentaneus, Neohygrocybe ovina, Pseudotricholoma metapodium, Porpolomopsis calyptriformis.

 Lesné druhy 

 v lesoch dominujú prevažne mykorízne druhy húb, ktoré sú naviazané na smreky, buky, liesky, vzácne jedle, hraby, osiky, či iné dreviny
 v smrekových a bukových porastoch sú to najmä rôzne druhy hríbov, muchotrávok, plávok, rýdzikov a kuriatok
 v okrajových porastoch, rastú v blízkosti briez a osík rôzne druhy kozákov (najčastejšie kozák brezový a kozák osikový)
 lesné porasty sú počas letných a jesenných mesiacov využívané na hubárčenie, ktoré na tomto území pretrváva už od minulosti

 Lúčne druhy 

 pre výskyt lúčnych druhov húb je dôležité dbať na správne obhospodarovanie biotopov, a to správne nastaveným manažmentom v podobe kosenia či spásania
 akákoľvek rekultivácia (napr. orba) či nitrifikácia lúk (pridanie dusičnanov či fosforečnanov) vedie ku zániku pôvodnej mykoflóry, takýto osud postihol väčšinu lúk v katastri obce
 nepriaznivo na výskyt lúčnych druhov húb vplýva aj absencia kosenia či spásania
 v katastri obce sa však vyskytuje stále dostatočný počet vysoko hodnotných lúčnych biotopov, a to napríklad v častiach Melocík a Záblatie, kde je stále možné pozorovať tradičné spôsoby obhospodarovania lúk v podobe spásania
 cenné sú však aj lúčne biotopy v osadách Črmná, Dolinky, Ráztoky či Žarnov
 na lúkach bolo pozorovaných 56 druhov húb, z toho množstvo veľmi vzácnych, ktorých výskyt je v rámci Slovenska jedinečný
 z osady Melocík bol opísaný a prvýkrát publikovaný druh Neohygrocybe pseudoingrata

 Osobnosti obce 
 Rodáci 
 Rudolf Mičieta (* 1909 – † 1991), včelársky odborník a historik včelárstva na Slovensku
 Vladimír Ferko (* 1925 – † 2002), spisovateľ a publicista
 Milan Ferko (* 1929 – † 2010), prozaik, básnik, dramatik a textár

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 



Kategória:Obce okresu Bytča