Kolačkov

Kolačkov je obec na Slovensku v okrese Stará Ľubovňa, v Prešovskom kraji.

 Polohopis 
Obec sa nachádza v severnej časti Levočských vrchov pod južnými a východnými svahmi Levočskej vrchoviny a severnými svahmi Kolačkovského chrbta. Obcou preteká Kolačkovský potok. Najbližšia susedná obec je Nová Ľubovňa.

 Časti obce 
Obec má dve miestne časti: Pastovník a Rovienka.

 Dejiny 
Obec vznikla koncom 13. storočia na území, ktoré dal roku 1293 Ondrej III. Spišskému prepošstvu. V metačnej listine z roku 1312 sa uvádza ako Calacz. Od roku 1390 ju vlastnil prepošt na polovicu s kapitulou. Okolo roku 1460 bola zničená. V roku 1464 dáva prepošt Petrovi z Chmeľnice šoltýske práva, aby ju znovu osídlil. Dôležitú úlohu pri osídľovaní malo poľské obyvateľstvo, ktorí sa usadili v podtatranskej obci Lendak a pomohli pri dosídľovaní viacerých obcí, vrátane Kolačkov, Lacková či Haligovce.RAVASZ, Ábel; KOVÁCS, Ľuboš; ZAMIŠKOVÁ, Anna. Atlas Goralov Slovenska. Bratislava : VEDA, vydavateľstvo SAV, 2025. . S. 29, 32, 81, 124. 

Začiatkom 18. storočia obec opäť stratila časť svojho obyvateľstva. V roku 1710 na Spiši zúrila morová epidémia, ktorá čiastočne postihla aj Kolačkov. Stratené obyvateľstvo bolo neskôr nahradené kolonistami z Poľska a Zamaguria. V roku 1787 mala obec 72, v roku 1828 127 domov. V 1. polovici 19. storočia tu bol v prevádzke železný hámor, ktorý v 60. rokoch 19. storočia zanikol. Obyvateľstvo sa zaoberalo poľnohospodárstvom, pastierstvom, drevorubačstvom, výrobou dreveného náradia a súkna. V obci bolo niekoľko zemanov a želiarov. Po roku 1918 sa hlavné zamestnanie obyvateľstva nezmenilo. 12. mája 1941 bolo založené Potravné družstvo, ktoré sa 1. februára 1952 zlúčilo s Jednotou OSD. 

Počas SNP operovali v chotári viaceré partizánske skupiny. Pri oslobodzovaní obce došlo k tuhému boju, v ktorom zahynulo 7 Nemcov a 1 sovietsky poručík. Obec bola oslobodená jednotkami 320. gardového streleckého pluku 24. januára 1945. Revolučný národný výbor bol utvorený 28. januára 1945 - predsedom bol Rudolf Reľovský, podpredsedom Karol Duračinský a tajomníkom Tomáš Žoldák. Vo voľbách 1946 zvíťazila Demokratická strana, z 333 hlasov získala 315, KSS 11, Strana práce 1 a Strana slobody 6 hlasov. 

Po oslobodení bol v obci zavedený telefón, elektrická sieť (1955), miestny rozhlas, verejné osvetlenie, vodovod (1993), postavené boli nové rodinné domy, škola, budova MNV, kultúrny dom (1974), miestne komunikácie, uskutočnila sa regulácia potoka a postavili ďalšie objekty.

V súčasnosti si obec stále udržiava svoju historicky goralskú charakteristiku. Naprieč dospelým obyvateľstvom ovláda goralské nárečie 80% obyvateľstva, medzi deťmi je to 40%. 

 Administratívne začlenenie 
Kolačkov povodne patril pod Spišskú župu, v rokoch 1923-1928 pod Podtatranskú a v rokoch 1940-1945 pod Tatranskú župu. Následne bol začlenený do okresu Stará Ľubovňa do 1960, neskôr Poprad (1960-1968). Od 1968 patrí pod okres Stará Ľubovňa.

 Názov 
Vývin názvu obce
 1312 – Calacz
 1361 – Kolach
 1390 – Kalach
 1431 – Kollacz
 1773 – Kolaszko, Klotz
 1786 – Klotsch, Kolacschko
 1808 – Kolácskó, Kolačkov, Klautsch
 1863 – Kolácskó
 1877 – Kolácskó
 1907 – Kalács nem. Klotsch, Klautsch 
 1920 – Kolačkovo
 1948 – Kolačkov

 Politika 
 Starostovia obce 
 1990 - 1993: Ján Zamiška (KDH)
 1993 - 1994: Veronika Krajčovičová (NEKA)
 1994 - 1998: Mária Reľovská (KDH)
 1999 - 2002: Marek Reľovský (NEKA)
 2002 - 2006: Veronika Krajčovičová (KSS + SDĽ)
 2006 - 2010: Ján Horanský (HZDS)
 2010 - 2014: Ján Horanský (NEKA)
 2014 - 2018: Pavol Zamiška (NEKA)
2018 - 2022: Pavol Zamiška (NEKA)

 Obecné zastupiteľstvo 
 1990 - 1994 - 12 poslancov
 1994 - 1998 - 12 poslancov
 1998 - 2002 - 12 poslancov (10 KDH, 1 HZDS, 1 SDĽ)
 2002 - 2006 - 9 poslancov (4 KDH, 3 HZDS, 2 SDKÚ)
 2014 - 2018 - 9 poslancov
2018 - 2022 - 9 poslancov

 Obyvateľstvo 
Vývoj obyvateľstva od roku 1787: 
 Rok sčítania Počet obyvateľov Počet domov 1787 502 - 1828 923 - 1869 755 - 1880 785 - 1890 690 - 1900 648 - 1910 570 - 1921 533 118 1930 561 - 1940 637 - 1948 687 - 1961 683 - 1970 696 - 1980 760 - 1991 884 174 2001 1 026 -

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (1921):

   Počet obyvateľov Rímskokatolícka cirkev 527 Gréckokatolícka cirkev 3 Evanjelická cirkev a. v. 2 Ostatné a nezistené 1

Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):

   Počet obyvateľov Rímskokatolícka cirkev 1 012 Gréckokatolícka cirkev  Evanjelická cirkev a. v.  Ostatné a nezistené 

 Kultúra a zaujímavosti 
 Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Michala archanjela, jednoloďová pôvodne ranogotická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z obdobia okolo roku 1300. Úpravami prešiel v období klasicizmu po roku 1787, keď vznikla súčasná úprava veže. Ďalšími obnovami prešiel v roku 1912, keď bol upravený jeho interiér.  Hlavný oltár je ranobarokový z druhej tretiny 17. storočia, doplnený novšími sochami. Bočný neogotický oltár sv. Anny obsahuje neskorogotickú sochu Metercie zo začiatku 16. storočia a dve maľované krídla z rovnakého obdobia s postavami Jána Krstiteľa a sv. Michala na vnútornej strane, sv. Rocha a Sebastiána na vonkajšej strane. Ďalej sa tu nachádza klasicistická kazateľnica z konca 18. storočia a organ z roku 1912. Krstiteľnica so sochou krstu Krista je taktiež z 18. storočia. Zo stredovekých detailov sa dochoval gotický portál zo 14. storočia na západnej strane lode. V exteriéri je na opornom pilieri umiestnený renesančný epitaf zemana Samuela Kolačkovského (Samuela Kolacskovzského, * cca 1578)Martin Bartoš, Počiatky rodu Kolacskovszkých z Kolačkova, Historica Carpatica, roč 45, 2014, str 13 z roku 1612. Fasády kostola sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami striedanými opornými piliermi. Veža je ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a zvonovitou helmicou. Fasády sú hladké s polkruhovo ukončenými oknami. Veža je ukončená zvonovitou helmicou s laternou. Nachádza sa tu klasicistický zvon z roku 1808.

 Školstvo 
V obci je materská škola aj základná škola.

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 

 Neoficiálna stránka obce 


Kategória:Obce okresu Stará Ľubovňa
Kategória:Goralské obce na Slovensku