Záhreb

O rovnomennej župe pozri Záhrebská župa.

Záhreb (, , , ) je hlavné mesto Chorvátska. 

Mesto má rozlohu  a žije tu približne 770 tisíc obyvateľov (2021), v metropolitnej oblasti 1,2 milióna. Leží na rieke Sáve, južne od pohoria Medvednica.

 Dejiny 
Prvá zmienka o meste pochádza z roku 1093. Roku 1273 sa tu konal prvý chorvátsky snem. V 16. storočí došlo k spojeniu osád Kaptol, Gradec a Donji Grad do mesta Záhreb. Po rozpade Rakúsko-Uhorska sa tu konal snem juhoslovanských národov, ktorých zástupcovia rozhodli o vytvorení Kráľovstva Srbov, Chorvátov a Slovincov.

 Demografické údaje 
 Etnické zloženie 
 Chorváti – 716 344 (91,94 %)
 Srbi – 18 811 (2,41 %)
 Bosniaci – 6 204 (0,80 %)
 Albánci – 3 389 (0,43 %)
 Slovinci – 3 225 (0,41 %)
 Rómovia – 1 946 (0,25 %)
 Macedónci – 1 315 (0,17 %)
a iní

 Náboženské zloženie 
 rímski katolíci – 678 538 (87,09 %)
 moslimovia – 16 215 (2,08 %)
 pravoslávni – 15 634 (2,01 %)
 ateisti a bez vyznania – 59 262 (7,60 %)
a iní

 Osobnosti mesta 
 Eugen Kumičić (* 1850 – † 1904), spisovateľ a politik
 Andrija Mohorovičić (* 1857 – † 1936), vedec, zakladateľ modernej seizmológie
 Marija Jurić Zagorka (* 1873 – † 1955), novinárka a spisovateľka
 Oskar Nedbal (* 1874 – † 1930), český dirigent a operetný skladateľ
 Vladimir Nazor (* 1876 – † 1949), spisovateľ, básnik a prekladateľ
 Mirko Kokotović (* 1913 – † 1988), futbalista
 Ivica Račan (* 1944 – † 2007), chorvátsky politik
 Goran Prpić (* 1964), bývalý tenista
 Iva Majoliová (* 1977), bývalá tenistka
 Ivo Karlović (* 1979), tenista
 Ivica Kostelić (* 1979), lyžiar
 Lovro Zovko (* 1981), tenista
 Janica Kostelićová (* 1982), bývalá lyžiarka
 Sanda Mamićová (* 1985), tenistka
 Nika Ožegovićová (* 1985), tenistka
 Natko Zrnčić-Dim (* 1986), lyžiar
 Ajla Tomljanovićová (* 1993), tenistka

 Partnerské mestá 
  Bologna, Taliansko, 1984
  Budapešť, Maďarsko, 1994
  Buenos Aires, Argentína, 1998
   Kjóto, Japonsko, 1972
  Lisabon, Portugalsko, 1977
  Londýn, Spojené kráľovstvo, 2009  Ľubľana, Slovinsko, 2001
  Mainz, Nemecko,  1967
  Petrohrad, Rusko, 1968
  Pittsburgh, Pensylvánia, USA, 1980
  Podgorica, Čierna Hora, 2006
  Sarajevo, Bosna a Hercegovina, 2001  Šanghaj, Čína, 1980
  Tromsø, Nórsko, 1971
  Viedeň, Rakúsko, 1994
  Bratislava, Slovensko, 2002

 Iné projekty 


Kategória:Mestá v Chorvátsku
Kategória:Hlavné mestá v Európe