Mikronézia (štát)

Mikronézia, dlhý tvar Mikronézske federatívne štáty, je ostrovný štát v Tichom oceáne. Je to nezávislý štát, ale zároveň pridružený štát USA.

Hlavné mesto je Palikir na ostrove Pohnpei.

Mikronézia bola pôvodne súčasťou Poručníckeho územia tichomorských ostrovov, poručníckeho územia OSN pod správou USA. V roku 1979 sa osamostatnilo v rámci poručenského územia a v roku 1986 získala nezávislosť na základe Dohody o voľnom pridružení s USA.

Štát Mikronézia je súčasťou rovnomenného regiónu, ktorý je tvorený stovkami malých ostrovov rozdelených do siedmich teritórií.

 Politický a demografický prehľad 
Mikronézske federatívne štáty sú federatívnou republikou skladajúcou sa zo štyroch spolkových štátov:  Yap, Chuuk (do roku 1990 Truk), Pohnpei (do novembra 1984 Ponape) a Kosrae.

VlajkaŠtátHlavné mestoPlochaObyvateľstvoHustota obyvateľstva50px|Vlajka Chuuku  Chuuk  Weno    53 595  420 / km²50px|Vlajka Kosrae  Kosrae  Tofol    7 686  70 / km²  Pohnpei  Kolonia    34 486  100 / km²50px|Vlajka Yapu  Yap  Colonia    11 241  95 / km²

 Dejiny 

Mikronézia bola osídlená pred viac než 4 000 rokmi. Pôvodne decentralizovaný rodový systém sa vyvinul v ekonomicky a nábožensky centralizované impérium zo sídlom na ostrove Yap.

V okolí Nan Madol, ktorý sa vďaka umiestneniu na umelých ostrovoch prepojených sieťou kanálov sa časť nazýva Benátkami Pacifiku, ktorý bol v dobe centralistickej vlády Sadelurskej dynastie v rokoch 500 až 1500 používaný ako obradné a správne centrum. Vtedy tu žilo podľa odhadov okolo 25 000 ľudí. Po roku 1500 sa centralistický systém vlády v oblasti Pohnpei rozpadol.

Pre Európu objavili oblasť dnešnej Mikronézie Portugalci. V 16. storočí oblasť ovládalo Španielsko pod názvom Španielska východná India. V roku 1899 bola odstúpená Nemecku, ktoré toto územie začlenilo do svojej kolónie Nemecká Nová Guinea. Od roku 1914 bolo územie spravované Japonskom. Od roku 1949 bola pod správou OSN vykonávanou USA ako súčasť Poručníckeho územia tichomorských ostrovov.

počas druhej svetovej vojny tu bola umiestnená väčšia časť Japonskej flotily. V roku 1944 počas operácie Hailstone boli Japonské sily zničené.

10. mája 1979 sa štyri oblasti Poručenského územia Tichomorské ostrovy spojili a vytvorili súčasný štátny celok. V roku 1986 uzavrela federácia dohodu o voľnom pridružení k USA, ktoré zmenilo doterajší štatút v oblasti Mikronézskej bezpečnosti z poručníctva na nezávislosť.

Vlajka Mikronézie je modrá, pretože sú jej ostrovy obklopené morom a jej štyri hviezdy prezentujú členov federácie.

 Geografia 
Mikronézia sa rozkladá na väčšine ostrovov (väčšinou koralových) v súostroví Karolín. Tvorí ho 607 ostrovov roztrúsených v oblasti skoro 3 tisíc kilometrov. Majú plochý povrch a nepatrne vyčnievajú nad úroveň morskej hladiny. A tak najvyšší vrch Totolom meria . Hlavné mesto je Palikir na ostrove Pohnpei.

Majú teplé tropické a vlhké podnebie, ovplyvnené oceánom. Priemerná teplota sa na ostrovoch po celý rok pohybuje medzi 30 °C cez deň, 23 °C v noci. Priemerný ročný úhrn zrážok je .

 Hlavné ostrovy Mikronézie 
(od východu na západ)
 Ngulu
 Yap
 Sorol
 Fais
 Eauripik
 Woleai
 Gaferut
 Lamotrek
 Pigailoe
 Satawal
 Pikelot
 Pulusuk
 Puluwat
 Pulap
 Ulul
 Namonuito
 Fayu
 Truk
 Hall
 Murilo
 Losap
 Namoluk
 Mortlockovy ostrovy
 Satawan
 Kapingamarangi
 Nukuoro
 Oroluk
 Ngatik
 Pakin
 Mokil

 Hospodárstvo 
Veľký rozvoj zaznamenáva poľnohospodárstvo. Hospodárstvo je závislé od pomoci USA. Z poľnohospodárskych plodín sa zbiera kokosové orechy (kopra), maniok, batáty, korenie, tropické ovocie a taro. Pre výživu obyvateľstva a vývoz je dôležitý rybolov. Chov tu nie je príliš rozšírený, chovajú sa sliepky a prasce. Jedinou nerastnou surovinou, ktorá sa tu ťaží, sú kvalitné fosfáty. Veľké príjmy do štátnej pokladnice plynú z rúk USA. Američania tu totiž majú svoje vojenské základne a platia za ne nájom. Významný je zatiaľ menší cestovný ruch.

 Obyvateľstvo 
Pôvodní obyvatelia Mikronézie sú Mikronézania. Usadili sa tu už pred 4 000 rokmi. Boli to výborní moreplavci a zaoberali sa rybolovom, poľnohospodárstvom a plátenictvom, hrnčiarstvom a pletením košov. Zakladali dokonca i rané štáty. Stredná dĺžka života mužov v súčasnosti je 67,7 rokov, u žien 71,3 rokov.

 Najväčšie mestá 
 Veno – 18 000 obyvateľov
 Kitti – 7 000 obyvateľov
 Tol – 5 000 obyvateľov
 Madolenihmv – 5 000 obyvateľov
 Kolonia – 5 000 obyvateľov
 Lelu – 5 000 obyvateľov
 Nett – 5 000 obyvateľov
 Palikir – 5 000 obyvateľov (hlavné mesto)

 Zaujímavosti 
Na oceánskej ploche na severozápade, ktorá prináleží štátu, sa nachádza najnižší bod zemského povrchu v Mariánskej piekope –  pod hladinou mora.

Na ostrove Pohnpei vybudovala neznáma civilizácia mesto Nan Madol – kamenné budovy z čadičových stĺpov na umelých ostrovoch, pretkaných sieťou kanálov.

 Odkazy 
 Referencie 

 Externé odkazy 
 US-CIA. CIA - The World Factbook: Federated States of Micronesia . , 2003

 Iné projekty 


Kategória:Členovia OSN
Kategória:Štáty v Austrálii a Oceánii