Kráľovský Chlmec

Kráľovský Chlmec (v minulosti Kráľovský Chlumec, ) je mesto ležiace v Košickom kraji na Slovensku. Je významným centrom Medzibodrožia. Mesto má silné zastúpenie maďarskej národnosti.

 Polohopis 
Mesto leží v juhovýchodnej časti Slovenska, na východnom úpätí Chlmeckých kopcov v regióne Medzibodrožie. Obklopuje ho Východoslovenská nížina a zo severnej strany mokrade CHKO Latorica. Mestom prechádza cesta I/79 a II/555, južne vedie železničná trať Košice – Čierna nad Tisou. Trebišov je od Kráľovského Chlmca vzdialený  severozápadne, Veľké Kapušany  severne a Čierna nad Tisou  východne.

Katastrálne územie mesta tvorí 2 381 ha, z toho 107 ha ornej pôdy, 143 ha viníc a ostatok tvoria lúky, pasienky a lesy.

 Dejiny 
Po vzniku Uhorska sa osada a ako aj celé Medzibodrožie stali súčasťou Zemplínskej župy. S názvom „Helmech“ sa stretávame v zakladacej listine obce Leles z roku 1214. 
V polovici 15. storočia bola usadlosť povýšená na zemepánske mesto, o čom svedčí aj historická pečať mesta s erbom. 

Na vyvýšenine nad mestom dal postaviť  Péter Perényi začiatkom 16. storočia hrad. Po rozrumení sa dnes nazýva Csonkavár (v preklade Okyptený hrad, Troskohrad) či hrad - zrúcanina Kráľovský Chlmec. 

V 17. storočí mesto dočasne patrilo pod Sedmohradské kniežatstvo. V tomto období dala Zuzana Lórantfiová, vdova po Jurajovi Rákócim I.,  postaviť v meste kaštieľ. 
V druhej polovici 19. storočia sa Kráľovský Chlmec stal okresným centrom. 

V roku 1918 sa Kráľovský Chlmec stal súčasťou Česko-slovenskej republiky. Po 1. viedenskej arbitráži bol pripojený k  Maďarsku.

Mesto bolo sídlom Medzibodrožského okresu, ktorého štatút zanikol v roku 1960. Mesto bolo pričlenené do okresu Trebišov.

 Symboly mesta 
Podľa Heraldického registra  má mesto tieto symboly prijaté od 15. storočia. Doložený erb je z pečatidla z roku 1561. Znovuobnovený bol v roku 1977. 

 Erb 
V striebornom štíte zelená, do kruhu stočená vínna réva s dvoma listami vybiehajúcimi do horných rohov štítu, uprostred s červeným strapcom hrozna.

 Vlajka 
Vlajka mesta pozostáva z piatich pozdĺžnych pruhov červeného, zeleného, bieleho, zeleného, červeného. Vlajka má pomer strán 2:3 a je ukončená dvoma cípmi, t. j. jedným zástrihom, siahajúcimi do tretiny jej listu.

 Obyvateľstvo 
Mesto malo v roku 2021 podľa sčítania 7 489 obyvateľov.

Národnostné zloženie (2021):
 5401 maďarská 72,1 %
 1764 slovenská 23,6 %
 100 rómska 1,3 %
 14 česká 0,2 %
Kráľovský Chlmec mal v roku 2011 podľa sčítania 7 698 obyvateľov.

Národnostné zloženie (2011):

 5670 maďarská 73,66 %
 1496 slovenská 19,43 %
 304 rómska 3,95 %
 20 česká 0,26 %

Náboženské zloženie (2011):Štatistický úrad Slovenskej republiky: Základné údaje zo sčítania obyvateľov, domov a bytov 2011. Obyvateľstvo podľa náboženského vyznania. Bratislava, 2012, s. 178-179. ISBN 978-80-8121-208-6.
 rímskokatolíci – 48,35 %
 kalvíni – 24,07 %
 gréckokatolíci – 12,12 %
 bez vyznania – 6,51 %

Obyvateľstvo Národnostné zloženieRokObyvateľov spoluMaďariNemciSlováciRusíniRómoviaIní18802 0751 976 (98,6%)6 (0,3%)15 (0,7%) - -78 (3,8%)19002 3032 282 (99,1%)13 (0,6%) - 4 (0,2%) - 4 (0,2%)19102 7252 719 (99,8%)2 (0,1%)2 (0,1%)1 (0,1%) -1 (0,1%)19212 8532 043 (71,6%) -116 (4,1%) - -694 (24,3%)19303 2741 941 (56,2%)18 (0,5%)303 (9,3%)17 (0,5%) -995 (30,4%)19383 7943 680 (97,0%)18 (0,5%)39 (1,0%)21 (0,6%) -36 (0,9%)19413 7563 692 (98,3%)12 (0,3%)17 (0,5%)7 (0,2%) -28 (0,7%)19705 3444 080 (76,3%) -1 224 (22,9%) -n.a.40 (0,7%)19806 3584 850 (76,3%) -1 462 (23,0%) -n.a.46 (0,7%)19917 9816 422 (80,5%)1 (0,1%)1 304 (16,3%) -n.a.250 (3,1%)20018 0316 179 (76,9%) -1 515 (19,0%) -n.a.37 (0,5%)20117 6985 670 (73,7%) -1 496 (19,4%) -304 (3,9%) -20217 4895 401 (72,1%) -1 764 (23,6%)6 (0,1%)100 (1,3%)218 (2,9%)

 Kultúra a zaujímavosti  
 Pamiatky 
 Čonkavár (maďarsky Csonkavár) alebo hrad Kráľovský Chlmec, zvyšky stredovekého hradu pravdepodobne z 15. storočia (uvádza sa aj začiatok 16. storočia), ktorý sa nachádza vo vyvýšenej polohe západne od centra mesta. Vlastníkom hradu bol premonštrátsky kláštor v Lelesi, neskôr šľachtické rody ako Palóciovi či páni z Perína. V prvej polovici 17. storočia je doložený ako panský majer (udvarház) s obytnou panskou kúriou a hospodárskym príslušenstvom. Z hradu sa dochovali dve protiľahlé steny pôvodnej dvojpodlažnej obytnej veže a pivnice s valenými klenbami. Hrad je postavený z lomového kameňa, nárožia sú z veľkých tesaných tufových kvádrov. Ruiny hradu prešli konzerváciou. 
 Kaštieľ Zuzany Lorántfiovej, dvojpodlažná pôvodne renesančná bloková stavba s valbovou strechou z druhej polovice 16. storočia. Kaštieľ nechala vybudovať vdova po Jurajovi I. Rákocim Zuzana Lorántfiová na mieste staršej kúrie. Úpravami prešiel v 18. a 19. storočí, naposledy po druhej svetovej vojne.  V súčasnosti tu sídli základná umelecká škola. Priečelie kaštieľa je horizontálne členené kordónovou rímsou, okná majú nadokenné rímsy a šambrány. Nad portálom je umiestnený spojený erb Rákociovcov a Lorántfiovcov s vročením 1652. 

 Rímskokatolícky kostol sv. Ducha, jednoloďová pôvodne gotická stavba s polygonálnym ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty zo 14. storočia. Barokovo bol upravený v druhej polovici 18. storočia. Ďalšou úpravou prešiel v rokoch 1896 a 1946. Z pôvodnej gotickej stavby sa dochovalo presbytérium s rebrovou krížovou klenbou z druhej polovice 14. storočia. Loď je zaklenutá valenou klenbou s lunetami. V interiéri sa nachádzajú klasicistické oltáre, kazateľnica a patronátne lavice z obdobia okolo roku 1800. Fasády kostola sú členené opornými piliermi a polkruhovo ukončenými oknami s kamennými osteniami. Priečelie má členené lizénami, veža vystupuje vo forme rizalitu, je ukončená korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou.

 Reformovaný kostol, jednoloďová tolerančná stavba s polygonálnym záverom a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty z roku 1787. V roku 1900 bol upravovaný v duchu neogotiky. V interiéri sa nachádzajú dve drevené protiľahlé empory umiestnené na kratších stranách pôdorysu. Zariadenie kostola je neogotické. Fasády kostola sú hladké s polkruovo ukončenými oknami so šambránami. Veža je dekorovaná pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a zvonovitou helmicou s laternou s vročením 1923.
 Ortodoxná synagóga, eklektická stavba z roku 1850. Na bohoslužobné účely bola využívaná do roku 1968, neskôr ako sklad nábytku. V medzivojnovom období mala židovská populácia v meste silné zastúpenie. V súčasnosti synagóga chátra. V interiéri je dochovaná orintalizujúca výmaľba, priestoru dominuje Aron hakodeš. Priečelie synagógy je členené lizénami a kordónovou rímsou ukončené je dekoratívnou stupňovitou atikou s trojuholníkovým štítom. 

 Školstvo 
 Základná škola (M. Hunyadiho 16)
 Základná škola (L. Kossutha 56)
 Špeciálna základná škola (Majlátha 1)
 Základná umelecká škola (Námestie hrdinov 10/338)
 Stredná odborná škola (Rákocziho 23)
 Gymnázium (Horešská 18)

 Osobnosti mesta 
 Rodáci 
 Aranka Szentpéteryová (* 1933), herečka 
 Szidi Tobias (* 1967), herečka a speváčka
 Róbert Géresi (* 1967), biskup Reformovanej cirkvi
 Csongor Kassai (* 1972), herec 
 Peter Nádasdi (* 1978), herec a spevák 
 Mirek Tóda (* 1980), novinár
 Viktor Kopasz (* 1973), fotograf

 Pôsobili tu 
 László Mécs, premonštrátsky kňaz a básnik, žil a tvoril v meste v rokoch 1930 – 1944

 Partnerské mestá 
  Felsőzsolca, Maďarsko
  Ferencváros, Maďarsko
  Kanjiža, Srbsko
  Kisvárda, Maďarsko
  Rakovník, Česko
  Sfântu Gheorghe, Rumunsko

 Galéria 

 Referencie 

 Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Kráľovskom Chlmci

 Iné projekty 

 Externé odkazy 



Kategória:Okres Trebišov
Kategória:Mestá na Slovensku