Stará Turá

Stará Turá (, ) je mesto na západnom Slovensku ležiace na juhozápade Trenčianskeho kraja na moravsko-slovenskom pomedzí.

 Polohopis 
Mesto sa nachádza v severnej časti Myjavskej pahorkatiny, v regióne Kopaníc, na potoku Tŕstie. Na moravskej strane hraničí s Juhomoravským krajom a Zlínskym krajom. Mesto so svojím okolím patrí do Podjavorinského kopaničiarskeho kraja. Svedčí o tom i množstvo miestnych častí a kopaníc v okolí, rozprestierajúcich sa medzi Malými Karpatami a Bielymi Karpatami. Konfesionálne rozdelenie obyvateľstva podľa sčítania z roku 2021 je 43,1 % evanjelici, českobratská cirkev a iné konfesie, 20,7 % katolíci a 36,2 % bez náboženského vyznania.

Mestom prechádza cesta II/581 a železničná trať Nové Mesto nad Váhom – Veselí nad Moravou. Stará Turá leží  západne od Nového Mesta nad Váhom a  východne od Myjavy.

 Časti mesta 

 Ulice 

 Vodné toky 
 Potok Tŕstie (niekedy sa udáva ako Topolecký potok alebo Dudváh)
 Potok Kostolník

 Vodné plochy 
 Dubník I a II

 Dejiny 
Prvá písomná zmienka o Starej Turej je z roku 1392, keď sa spomína v darovacej listine kráľa Žigmunda ako obec patriaca Čachtickému hradu, ktorý v tom čase dostal Stibor zo Stiboríc. Súčasťou čachtického hradného panstva bola Stará Turá až do zániku feudalizmu v Uhorsku.

Rozvoj Starej Turej možno datovať od roku 1467, keď ju kráľ Matej Korvín povýšil za preukázané zásluhy pri chytení bratríckeho hajtmana Jána Švehlu na poddanské mestečko (oppidum). Na základe udeleného privilégia boli Staroturania oslobodení od platenia tridsiatku a iných mýtnych poplatkov vo všetkých krajinách uhorskej koruny. Toto privilégium, ktoré pomáhalo obchodnej a trhovej činnosti mestečka, niekoľkokrát potvrdili ďalší uhorskí panovníci.

Keď chudobná pôda, najmä na kopaniciach, nestačila uživiť obyvateľstvo, hľadali Staroturania možnosti vo výrobe a predaji po domácky zhotovovaného dreveného riadu. Popri tejto tradičnej výrobe, ktorá sa zachovala dodnes, je potrebné spomenúť obuvníkov a kožušníkov, mlynárov, stolárov, tokárov, kováčov i hrnčiarov. Stará Turá mala mlyny, valchy, vyhne, varilo sa tu pivo, pestoval šafran a vyrábal papier. V okolí Starej Turej sa chovalo veľké množstvo kráv, z ktorých mlieka sa po úprave vyrábalo topené maslo. Staroturania sa preslávili aj ako prví zakladatelia bryndziarní na Slovensku.

Starej Turej sa stratami na životoch i veľkými materiálnymi škodami (mesto takmer vyhorelo) nevyhli ani udalosti v roku 1848.

 Kultúra a zaujímavosti 
 Pamiatky 
 Husitská veža, samostatne stojaca murovaná veža s ihlancovou helmicou zo 17. storočia. Pôvodne išlo o kostolnú vežu Kostola Najsvätejšej Trojice, no po jeho požiari v roku 1770 a jeho následnom opustení stojí solitérne v areáli mestského cintorína. Pomenovanie Husitská vychádza z povesti, že vežu vybudovali husiti, čo však vyvrátili historici. Slúžila taktiež ako strážna veža čachtického panstva.
 Rímskokatolícky Kostol nanebovzatia Panny Márie, pôvodne evanjelický kostol, ktorý bol zabratý počas rekatolizácie, je jednoloďová baroková stavba so segmentovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1748. Iniciátorom stavby kostola bol miestny zemepán Juraj Erdödy. Klasicistickými úpravami kostol prešiel v rokoch 1830, 1856 a 1868. V interiéri sa nachádza barokový hlavný oltár. V hornej časti oltára je sochársky spracovaná alegória Sv. Trojice. Po stranách oltára sa nachádzajú sochy sv. Petra a Pavla. Súčasťou oltára sú aj dva barokové svietniky zo 17. storočia. Uprostred oltára je obraz Nanebovzatia Panny Márie pochádzajúci z Viedne. Bočné oltáre sv. Jána Nepomuckého a sv. Jozefa sú barokové z 18. storočia. Súčasťou interiéru sú aj barokové lavice z rovnakého obdobia. Organ je z roku 1950 od firmy Rieger z Krnova. Fasády kostola sú členené lizénovými rámami a segmentovo ukončenými oknami so šambránami. Veža je členená lizénovými rámami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a barokovou helmicou s laternou.

 Evanjelický kostol, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z rokov 1784 – 1806. Posviacka chrámu sa konala v 24. nedeľu po Sv. Trojici, ktorá pripadla na 21. november 1784. V interiéri sa nachádza barokový oltár so sochami Mojžiša a Árona a novším obrazom od maliara Kováčika z roku 1939. Kazateľnica je rokoková, prenesená sem z iného staršieho kostola. Krstiteľnica je baroková z 18. storočia, nesená trojramennou volutovou nohou. Organ pochádza z roku 1873. Fasády kostola sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami s profilovanými šambránami. Veža je členená pilastrami a kordónovými rímsami, ukončená je korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou s laternou.
 Obecný dom, dvojpodlažná baroková stavba na pôdoryse písmena U zo začiatku 17. storočia. Barokovo bol upravený v rokoch 1715 a 1772. Fasáde dominuje na os umiestnený oblúkový portál s kamenným ostením. Okná prvého poschodia majú nadokenné rímsy nesené konzolami.

 Náhrobok Jána Pottfaya, klasicistická architektúra z roku 1882. Ján Pottfay (1778 – 1848) bol mestský úradník, ktorý bol zabitý počas Slovenského povstania v roku 1848. Náhrobok vznikol z iniciatívy mešťanov Starej Turej. Náhrobok je koncipovaný ako podstavec s nápisovou tabuľou a nad ním pätka a časť drieku kanelovaného stĺpa ako symbol pominuteľnosti.

 Pranier, kamenná malá architektúra v štýle klasicizmu z roku 1805.

 Kaplnka Svätého kríža z roku 1863.

 Pomníky 

 Hudba 
 Ľudová hudba Poľun (Podjavorinský orchester ľudových nástrojov)
 Ľudová hudba Čančatá

 Doprava 
Mestom prechádza jednokoľajná železničná trať ŽSR 121 Nové Mesto nad Váhom – Vrbovce – Veselí nad Moravou uvedená do prevádzky 1. septebmbra 1929. Mesto sa nachádza na spojnici medzi mestami Myjava a Nové Mesto nad Váhom.

 Osobnosti mesta 
náhľad|Kristína Royová

 Rodáci 
 Ján Vagač (* 1759 – † 1835), zakladateľ prvej bryndziarne na Slovensku, v meste Detva
 Mária Royová (* 1858 – † 1924), náboženská hudobná skladateľka
 Kristína Royová (* 1860 – † 1936), evanjelická spisovateľka a redaktorka, najprekladanejšia slovenská spisovateľka, sestra M. Royovej
 Šimon Roháček (* 1873 – † 1934), podnikateľ, kníhtlačiar
 Jozef Roháček (* 1877 – † 1962), evanjelický farár, autor prekladu Biblie
 Alexander Klimáček (* 1885 – † 1918), redaktor, autor a kníhkupec
 Viliam Vagač (* 1889 – † 1970), rímskokatolícky kňaz, salezián, misionár, spoluzakladateľ a riaditeľ súkromného slovenského gymnázia v Taliansku, trpiteľ za vieru, disident
 Ján Slezák (*1896 – † 1984), diplomat, politik, generál americkej armády, priemyselník
 Peter Pavol Bartoš (* 1901 – † 1975), pedagóg a matematik
 Ján Hučko (* 1929 – † 2001), historik
 Peter Hnilica (* 1935), endokrinológ
 Viliam Klimáček (* 1958), dramatik
 Kamila Vondrová (* 1972), režisérka
 Martina Monošová (* 1972), spisovateľka
 Lukáš Kimlička (* 1984), módny návrhár, fotograf

 Pôsobili tu 
 Jozef Hollý (*1879 – † 1912) evanjelický farár, dramatik, starý otec režiséra Martina Hollého, výtvarníčky Eleny Holécyovej, herca Josefa Abrháma
 Marie Rafajová (*1896 – † 1978), protestantská diakonka, spisovateľka, novinárka, prekladateľka

 Ocenenia 

 Galéria 

 Partnerské mestá 
  Kunovice, Česko

 Referencie 

 Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Starej Turej

 Iné projekty 

 Externé odkazy 



Kategória:Okres Nové Mesto nad Váhom
Kategória:Mestá na Slovensku
Kategória:Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku