Peking

Peking (iné názvy pozri nižšie) je hlavné mesto Čínskej ľudovej republiky. 

Ako mesto pod ústrednou správou podlieha priamo ústrednej vláde. V Pekingu, ktorý je po stáročia správnym a kultúrnym centrom krajiny, sa nachádza známe námestie Tchien-an-men či Zakázané mesto, komplex palácov a chrámov odkiaľ v minulosti vládli čínski cisári. V roku 2008 Peking hostil Letné olympijské hry a Letné paralympijské hry.

Názov
Čínsky názov mesta je čínskym písmom 北京 a znamená doslova "severné hlavné mesto". Slovo 北京 sa vyslovuje (vyjadrené pomocou znakov IPA) takto: [ pei˨˩tɕiŋ˥˥ ], čo znie takto . Prepis tohto slova systémom pchin-jin je : Běijīng (resp. menej presne: Beijing). Jeho prepis slovenským systémom prepisu je: Pej-ťing.

Slovenské názvy tohto mesta sú:  Peking (toto je v súčasnosti jediný normovaný a záväzný slovenský názov;Pravidlá slovenského pravopisu 1931, 1940 a od 1962 dodnes zastarano sa občas písal aj v podobe Pe-king),Peking. In: Masarykův slovník naučný 5, S. 593 Pekin (toto bol názov normovaný a záväzný v 50. rokoch 20. stor.);Pravidlá slovenského pravopisu 1953 a 1957 (1962 už zmenené na Peking) zriedkavo alebo staršie: Pej-ťingMalý atlas sveta 1. slov. príručné vydanie. 1960Tento tvar je aj prepis čínskeho 北京 - pozri vyššie či Pej-Ťing.HORŇANSKÝ, I. Prepis geografických názvov z nelatinkových systémov písma, č. 7, 1991  Dnes sa občas vyskytne aj anglicizmus Beidžing, ktorý je úplne nesprávny.TŘÍSKOVÁ, H. Do Pekingu, do Pej-ťingu, nebo do Beidžingu? Transkripce čínštiny. In: Nový Orient 53, 1998, str. 37–38

Slovenské prídavné meno znie pekinský (t. z. bez g),Pravidlá slovenského pravopisu v roku 1940 a potom od r. 1967 dodnes v 50. a 60. rokoch 20. stor. (a dnes ešte často nesprávne) pekingský.Pravidlá slovenského pravopisu od roku 1953 do roku 1966 

Starší názov 
V rokoch 1928 až 1949 sa mesto volalo (vyjadrené čínskymi znakmi) 北平, čo doslova znamená „severný mier“. V pchin-jine toto slovo znie Běipíng (resp. menej presne: Beiping) a v slovenskom prepise Pej-pching. Slovenské ekvivalenty tohto dobového názvu boli Pejpin (príd. meno pejpinský),Pravidlá slovenského pravopisu 1940  Pepin (príd. meno pepinský)Pravidlá slovenského pravopisu 1931 či Peiping (prípadne Pei-ping).

 Poloha 
Peking leží na severovýchode Číny, takmer úplne obklopený provinciou Che-pej, iba na juhovýchodnej strane hraničí s mestom Tchien-ťin, ďalším zo štvorice štatutárnych miest, postavených na úroveň provincií. Vlastné mesto sa rozkladá v rovinatej krajine  od pobrežia Pochajského zálivu, v priemernej nadmorskej výške . Stredná a juhovýchodná časť mestskej provincie je rovinatá, s najnižším miestom  nad úrovňou mora, na západnom a severnom pomedzí sa dvíhajú hory, dosahujúce v Si-šan – „Západných horách“ – vrcholom Ling-šan . Vysoké sú aj ďalšie hory, napríklad Chaj-tchuo-šan na severozápade má  a Wu-ling-šan na severovýchode .

Na rozdiel od ostatných významných čínskych miest Peking sám neleží na žiadnom veľkom vodnom toku. Z väčších riek na území provincie stojí za zmienku Jung-ting a najmä Čchao-paj, na ktorej bola  severovýchodne od mesta vybudovaná priehradná nádrž Mi-jün, zásobujúca Peking pitnou vodou.

 Prírodné podmienky 
Napriek neveľkej vzdialenosti od mora je podnebie kontinentálne s mrazivou zimou, ktorú spôsobuje sibírska anticyklóna, suchou a prašnou jarou, horúcim vlhkým letom pod vplyvom južného monzúnu a suchou miernou jeseňou. Ročný priemer teploty je 11 °C (−4 °C v januári, 26 °C v júli), z priemerného množstva zrážok  spadne väčšina počas letných mesiacov. Najvhodnejšou dobou pre návštevu mesta je september a október.

Vážnym problémom je znečistenie ovzdušia. Aj keď sa s plošnou asanáciou starých prízemných domčekov, vykurovaných uhlím, znižuje množstvo emisií spôsobených vykurovaním, prudký rozvoj individuálneho motorizmu nedáva v tomto smeru veľa nádeje na celkové výrazné zlepšenie.

 Dejiny 

Hlavné mesto Číny prešlo búrlivou históriou, ktorej začiatky môžeme pozorovať už v polovici 3. tisícročí pred Kr. V 13. storočí bolo vydrancované vojskami Džingischána. Počas ďalších dvoch storočí sa mesto spamätávalo z porážky, aby sa v 15. storočí stalo najdôležitejším mestom celej Číny. K významným zmenám došlo najmä za posledné pol storočie. Komunisti významne pretvorili mesto na svoj obraz, strhli veľa oslavných oblúkov, zbúrali vonkajšie hradby, vystavali široké bulváre a moderné sídliská. Stará tradičná zástavba bola už z veľkej časti zlikvidovaná a v tomto trende sa stále ešte pokračuje. Prelomové v histórii mesta budú už spomínané Olympijské hry; vďaka nim sa rozhodol prebudovať veľkú časť Pekingu, vzniknú nové štvrte, nové trasy metra a samozrejme aj športoviská.

 Doprava 
Železničná

Peking je dôležitá železničná križovatka a má 2 železničné stanice: Hlavná stanica Peking (北京站, Pejcsing Csan) a Západná hlavná stanica (北京西, Pejcsing Hszi). V predmestí sa nachádzajú ďalšie zastávky.

Mestom vedú trasy medzinárodných vlakov do Ruska i Severnej Korei.

Cesty a diaľnice

V Pekingu je deväť diaľnic.

Mestská doprava

Pekinské metro premáva od roku 1969. V súčasnosti je sieť tvorená 18 linkami a 334 stanicami. S celkovou dĺžkou  je tak druhým najväčším metrom na svete.

Partnerské mestá 
  Addis Abeba, Etiópia 2006
  Alžír, Alžírsko 1989
  Ammán, Jordánsko 1990
  Amsterdam, Holandsko 1994
  Ankara, Turecko 1990
  Astana, Kazachstan 2006
  Atény, Grécko 2005
  Bangkok, Thajsko 1993
  Belehrad, Srbsko 1980
  Berlín, Nemecko 1994
  Brusel, Belgicko 1994
  Budapešť, Maďarsko 2005
  Buenos Aires, Argentína 1993
  Bukurešť, Rumunsko 2005
  Canberra, Austrália 2000
  Caracas, Venezuela 2010  Dauha, Katar 2008
  Dublin, Írsko 2011
  Gauteng, Južná Afrika 1998
  Hanoj, Vietnam 1994
  Havana, Kuba 2005
  Helsinki, Fínsko 2006
  Île-de-France, Francúzsko 1987
  Islamabad, Pakistan 1993
  Jakarta, Indonézia 1992
  Káhira, Egypt 1990
  Kolín, Nemecko 1987
  Kyjev, Ukrajina 1993
  Lima, Peru 1983
  Lisabon, Portugalsko 2007
  Londýn, Spojené kráľovstvo 2006
  Madrid, Španielsko 1985
  Manila, Filipíny 2005  Moskva, Rusko 1995
  New York, USA 1984
  Ottawa, Kanada 1999
  Paríž, Francúzsko 1997
  Riga, Lotyšsko 
  Rím, Taliansko 1998
  Rio de Janeiro, Brazília 1986
  San José, Kostarika 2009
  Santiago, Čile 2008
  São Paulo, Brazília 
  Soul, Kórejská republika 1993
  Tel Aviv, Izrael 2006
  Tirana, Albánsko 2007
  Tokio, Japonsko 1979
  Washington D.C., USA 1984
  Wellington, Nový Zéland 2006

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 


Kategória:Mestá v Číne
Kategória:Hlavné mestá v Ázii