Ladislav Hanus

Prof. PhDr. ThDr. Ladislav Hanus, DrSc. h. c. (* 26. február 1907, Liptovský Mikuláš – † 7. marec 1994, Ružomberok) bol rímskokatolícky kňaz, historik umenia, slovenský novotomistický filozof, významný predstaviteľ slovenskej kultúrnej filozofie, profesor morálnej teológie v Spišskej Kapitule, prekladateľ, esejista a publicista.

Počas existencie fašistického Slovenského štátu (1939 – 1945) bol kľúčovou postavou katolíckeho intelektuálneho života, pričom jeho politické presvedčenie vykazovalo autoritárske a klérofašistické motívy, ktoré ho viedli k podpore ľudáckeho režimu. Hanus túto lojalitu potvrdil svojou ostrou kritikou Slovenského národného povstania, ktoré označil za „osudný omyl“, ktorého protagonistami mali byť "cudzie elementy", Češi, protestanti a Židia. 

 Životopis 
Ladislav Hanus zmaturoval na reálnom gymnáziu v Liptovskom Mikuláši. Od roku 1926 študoval teológiu v bohosloveckom seminári na Spišskej Kapitule. V akademickom roku 1927/28 prestúpil na štúdium filozofie a teológie do Innsbrucku, kde promoval roku 1932 a získal doktorát teológie.  Bol ovplyvnený svojím učiteľom v Spišskej Kapitule Františkom Skyčákom, ml. (existenciálne zakotvený tomistický kultúrfilozof)  a preto bol zástancom filozofie novotomizmu.

Ako kaplán pôsobil v Spišských Vlachoch (1932), v Spišskej Novej Vsi (19331934) a konečne v rokoch 19351938 u Andreja Hlinku v Ružomberku. V rokoch 19381950 pôsobil ako profesor morálnej teológie v kňazskom seminári na Spišskej Kapitule. Od roku 1941 redigoval časopis Kultúra, profilovaný ako časopis slovenskej kresťanskej inteligencie a v rokoch 19441945 avantgardný časopis Obroda, na ktorý nadviazal v rokoch 19461948 časopis Verbum.

V rokoch 19511952 sa skrýval pred štátnou bezpečnosťou (Liptov, Žilina, Kysuce). Na jeseň 1952 bol bezpečnosťou chytený, tvrdo vypočúvaný a na základe vykonštruovaných a nepravdivých obvinení, vedených proti katolíckej cirkvi a katolicizmu, odsúdený na 16 rokov odňatia slobody za údajnú velezradu. Vo väzení bol fyzicky aj psychicky týraný. Jeho spoluväzňami boli okrem iných napríklad teológ a historik umenia kňaz Josef Zvěřina, či biskup Ján Chryzostom Korec a ďalší. Na slobodu bol prepustený  na podmienku až v roku 1965. Mohol pracovať iba ako kurič v Technickom skle v Bratislave. 

Od roku 1968 sa vrátil do kňazskej pastorácie ako farár v Kvačanoch a Hybiach. Do dôchodku odišiel v roku 1983. Odvtedy až do svojej smrti žil v Ružomberku.

 L. Hanus o kultúrnom diele 
„Kultúrne dielo žije akoby dvojakým bytím – pohľad bezprostredne pozoruje iba hmotnú postať a spôsob techniky. Ale na tých istých kontúrach sa vinie línia inej postati, čosi, čo zmyslovému pohľadu uniká – prítomnosť duchovného.“ 

 Kontroverzie a kritika 
Kritika historika Miroslava Szabóa v diele Klérofašisti sa sústreďuje na Hanusovu neschopnosť včas rozpoznať pravú podstatu nacizmu kvôli zaslepenosti spoločným nepriateľom (komunizmom) a na jeho pretrvávajúce nacionálne a konfesionálne predsudky. 

 Podpora vojnového slovenského štátu a Jozefa Tisu 
Hanusa charakterizoval Szabó ako slovenského nacionalistu, ktorý ospevoval Jozefa Tisu a režim vojnového štátu. Aj po desaťročiach si vo svojich pamätiach zachoval pozitívny vzťah k tomuto režimu a odmietavý postoj k Slovenskému národnému povstaniu.

 Národné a náboženské predsudky 
Szabó uvádza, že Hanus otvorene prejavoval predsudky voči evanjelikom, Židom a predovšetkým voči Čechom. Čechov spájal s ateizmom a sektárstvom, čo považoval za takmer rovnaké zlo ako nacizmus či komunizmus.

 Dočasné podľahnutie nacistickému pokušeniu 
Hoci nacizmus neskôr odsúdil, Szabó kritizuje fakt, že v istom momente (najmä okolo rokov 1939 – 1941) hľadal v nacizme záštitu pre národ a cirkev pred ateistickým socializmom. V roku 1939 napríklad predniesol v rozhlase ódu na "nemeckú disciplínu", v ktorej Nemcov a nemeckú armádu dával za vzor pospolitosti a obetavosti, a to aj po agresii voči Poľsku.

 Pokusy o syntézu kresťanstva a národného socializmu 
Hanus v roku 1941 predniesol prednášku, v ktorej sa snažil interpretovať nacistický projekt novej Európy kladne a navrhol, aby Tretia ríša integrovala kresťanskú ideológiu, čím by získala stabilitu. Tento pokus o nájdenie "modus vivendi" s nacizmom je vnímaný ako problematický, pretože nacistický projekt hodnotil kladne a veril v úprimnosť Hitlera pri budovaní "spravodlivejšej" Európy.

 Rasová terminológia 
Hoci Hanus principiálne spochybňoval nacistický rasizmus, sám operoval s pojmami ako "osobitná slovenská rasa" a uznával opodstatnenosť eugeniky, pokiaľ ide o ochranu "rasových kvalít" národa.

 Dielo (výber) 
 Knižné diela 
 Švajčiarska cesta, 1936, cestopisná črta
 Rozprava o kultúrnosti, 1943, 1991
 Rozhľadenie, 1943
 Všeobecné kresťanstvo, 1944
 Jozef Kútnik Šmálov: život, činnosť, tvorba, 1992
 Romano Guardini. Mysliteľ a pedagóg storočia, 1994, Lúč, ISBN 80-7114-124-0.
 Kostol ako symbol, 1995
 Človek a kultúra, 1997 – rozšírená verzia diela Filozofia kultúry
 Princíp pluralizmu, 1997
 Pokonštantínska Cirkev, 2000
 Spomienky na Ferka Skyčáka, 2001, predtým v 1984 v Kanade
 Umenie a náboženstvo, 2001
 O kultúre a kultúrnosti, 2003
 Pamäti svedka storočia, Lúč, 2006 – obsiahly záznam rozhovorov Jána Magu s prof. L. Hanusom
 Princíp kresťanskej morálky, 2007.

 Preklady 
 Rilke, R. M.: Zápisky Maltheoho Lauridsa Briggeho, 1942
 Lippert, P.: Z Engadinu. Listy na potešenie, 1947
 Pascal, B.: Myšlienky, 1948

 Články (výber) 
 O kultúre 
 Západná kultúra a kresťanstvo. In: Svoradov, 1936, č. 4. 
 Západ v agónii...? In: Svoradov, 1936, č. 5 – 6.
 Dom a svet. In: Slovenské pohľady, 1941, č. 1, s. 1 – 6. 
 Nové požiadavky katolíckeho života (Ide o pluralizmus). In: Kultúra, 1941, č. 2 – 3, s. 58 – 66. 
 Do nového ročníka. In: Kultúra, 1942, č. 1, s. 2 – 7. 
 Fanatizmus. In: Obroda, 1943, č. 2, s. 65 – 70. 
 Gýč v krvi. In: Obroda, 1943, č. 4, s. 215 – 216. 
 Pätnásty ročník kultúry. In: Kultúra, 1943, č. 1, s. 1 – 5. 
 Paškvil náboženskej kultúry. In: Obroda, 1944, č. 5, s. 263 – 264. 
 Stať o duchovných hodnotách. In: Obroda, 1944, č. 8, s. 421 – 436. 
 (rec.): Dve knihy J. Maritaina. In: V, 1947, č. 6, s. 361 – 367. 
 Kresťan a dejiny. In: Verbum, 1947, č. 5, s. 207 – 217. 
 Protestantizmus ako náboženský typ. In: V, 1948, č. 7 – 8, s. 371 – 378. 
 Teológia kultúry ako problém a úloha. In: Via, 1969, č. 10, s. 154 – 156. 
 Verbum sa vracia. In: V, 1992, č. 1, s. 3 – 3 – 7. 
 Pluralizmus. In: Viera a život, 1992, č. 1, s. 17 – 30. 
 Spamätávame sa (Reflexie nad inšpiráciami). In: Viera a život, 1992, č. 1, s. 39 – 43. 
 Vecou môjho srdca je kultúra. (Prejav pri udeľovaní čestného doktorátu 5. marca  1992 na FF UK v Bratislave). In: Katolícke noviny, 13. marca 1992, s. 3. 
 Ladislav Hanus o zmysle kultúry. In: Filozofia, 1992, č. 10, s. 621 – 626 (zhováral sa F. Fundárek). 
 Princíp pluralizmu. In: Listy, 1996, č. 1, s. 9. 
 Rozprava o klerikalizme (spracoval a upravil M.Lačný). In: Proglas, 2001, č. 1, s. 3 – 4.

 O človeku 
 Zákon tradície. In: Slovenské pohľady, 1939, č. 8 – 9, s. 431 – 441. 
 Ľud. In: Slovenské pohľady, 1940, č. 1, s. 27 – 36. 
 Labor improbus. In: Slovenské pohľady, 1940, č. 8 – 9, s. 491 – 501. 
 Humanistické vzdelanie. In: Kultúra, 1941, č. 5 – 6, s. 201 – 210. 
 Kňazská výška. In: Kultúra, 1941, č. 10 – 11, s. 400 – 405 (tiež in: Kultúra, 1998, č. 24, s. 12 – 13.) 
 O Metamorfóze charakteru. In: Kultúra, 1941, č. 10 – 11, s. 459 – 460. 
 Orfeus v podsvetí. In: Kultúra, 1942, č. 2, s. 94 – 96. 
 Etos vedy a kritiky. In: Kultúra, 1942, č. 4, s. 190 – 192. 
 Ušľachtilé formy. In: Kultúra, 1942, č. 5, s. 239 – 240. 
 Ženský vkus. In: Živena, 1943, č. 11, s. 351 – 352.

 O politike 
 Buďte striezliví. In: Slovák, 1929, č. 271, s. 7. 
 Zodpovednosť. In: Rozvoj, 1929/1930, č. 8, s. 170 – 171. 
 Pred rozhodným krokom. In: Tatranský Slovák, 1935, č. 1, s. 3. 
 O demokratickú výchovu ľudu. In: Tatranský Slovák, 1935, č. 4, s. 3. 
 Princíp vodcovstva v Hlinkovej strane. In: Tatranský Slovák, 1935, č. 11, s. 2. 
 Po pražskom kongrese. In: Tatranský Slovák, 1935, č. 12, s. 2. 
 Slovenská štátnosť. In: KRA, 1941, č. 1, s. 11 – 17 (tiež in: Kultúra, 1999, č. 4 a 5, s. 12). 
 K národnému športu. In: KRA, 1941, č. 2 – 3, s. 125 – 127. 
 M. R. Štefánik – Problém našej biografie. In: KRA, 1941, č. 4, s. 174 – 174. 
 O vecný tón. In: KRA, 1941, č. 4, s. 174 – 176. 
 Nacionalizmus. In: SP, 1941, č. 7 – 8, s. 437 – 442. 
 Diletanti. In: KRA, 1941, č. 7 – 8, s. 327 – 330. 
 Univerzitný docent Dr. Štefan Polakovič: Slovenský národný socializmus. Ideové poznámky. In: SP, 1941, č. 4, s. 276 – 279. 
 Kauza Rázusovho „Odkazu mŕtvych“. In: KRA, 1942, č. 5, s. 202. 
 Dr. Ján Bubán: Najhlbší koreň vlastnenia. In: KRA, 1942, č. 14, s. 183 – 184. 
 Nacionalizmus ženskej. In: Živena, 1943, č. 2, s. 41 – 46. 
 Svätoštefánska idea zo slovenského a katolíckeho stanoviska. KRA, 1943, č. 5, s. 193 – 198. 
 Ideové základy 19. a nášho storočia. In: SP, 1943, č. 8 – 9, s. 469 – 477.

 O umení 
 Niečo o novom umení, 1940. 
 O terajšom stave cirkevného umenia, 1940. 
 Kňaz a umenie, 1940. 
 Ešte o liturgickom umení, 1941. 
 Nové stretnutie náboženstva s umením, 1942. 
 Poznámky na list (O postavení umenia v náboženstve). In: KRA, 1942, č. 11, s. 482 – 485. 
 Situácia súčasného náboženského umenia. (K oltárnemu obrazu Martina Benku). In: Spišský kňazský seminár v minulosti a prítomnosti (zborník), SK 1943, s. 171 – 261. 
 Slovo o náboženskom umení. In: Obroda, 1944, č. 7, s. 113 – 118 (tiež in: Kultúra, 2000, č. 21, s. 14.). 
 Spolupráca staviteľa s kňazom. In: Obroda, 1944, č. 6, s. 294 – 297. 
 Náboženský maliar Ladislav Záborský. In: V, 1947, č. 3, s. 143 – 149. 
 Postoj protestantizmu k sakrálnemu umeniu. In: V, 1948, č. 7 – 8, s. 422 – 433. 
 Umenie ako výraz a štýl, čiže: Malý kurz estetiky, 1948. 
 Problém stavby nových kostolov. In: KN, 1969, č. 15. Kostol ako symbol. In Sakrálna architektúra. Zborník z konferencie so zahraničnou účasťou, B 1991. 
 Úvaha o časopise projekt. In: KN, 1991, č. 6, s. 9. 
 Umenie ako výraz a štýl, čiže: Malý kurz estetiky. In: Tamže, 2001, s. 348 a nasl.

 O veľkých osobnostiach 
 Goethe a my. In: Rozvoj, 1931/1932, č. 9, s. 195 – 197. 
 Katolícky mysliteľ Romano Guardini. In: SV, 1935, č. 5 – 6. 
 Kongres slovenských spisovateľov. In: KRA, 1936, č. 2, s. 123 – 128. 
 Švajčiarska cesta. In: KRA, 1936, č. 10, s. 453 – 501 a č. 11, s. 544 – 576. 
 Za zosnulým Petrom Lippertom. In: SV, 1937, č. 3. 
 R. M. Rilkeho Rekviem. In: SP, 1939, č. 12, s. 659 – 667. 
 Engadin. In: SP, 1940, č. 4, s. 228 – 237. 
 Engadin a Nietzsche, 1940. 
 Analytik moderného človeka (Peter Lippert), 1940. 
 Humanistické vzdelanie.In: Kultúra, 1941
 Guardiniho kniha o Dostojevskom. In: KRA, 1941, č. 10 – 11, s. 426 – 433. 
 Dumka (Poznámka na okraj vydania Rilkeho Zápiskov M. I. Briggeho). In: SP, 1942, č. 2, s. 91 – 93. 
 F. M. Dostojevskij a svet boľševizmu. In: SP, 1942, č. 3, s. 153 – 164. 
 Kristova postava u F. M. Dostojevského. In: SP, 1942, č. 8 – 9, s. 520 – 538. 
 Obnova humanizmu v Rakúsku. In: V, 1947, č. 3 – 4, s. 174 – 179. 
 Lippertov Engadin, 1947. 
 Lippertova kniha o modernom Jóbovi, 1948. 
 Múdrosť Pascalove apológie, 1948.

 Literatúra o Ladislavovi Hanusovi  
 Szabó, Miloslav.: Klérofašisti, Slovart. 2019. 
 Hamada, M.: Kresťanský humanizmus proti spochybňovaniu slobody a demokracie, Kultúrny život, 1992
 Letz, Ján.: Náš veľký jubilant L.H.,Bratislavské listy, 1992, č. 2, s. 1516. 
 Fundárek, F.: L. H. – významná postava katolíckeho disidentu. In: Milan Šimečka v premenách času, 1996, s. 9298. 
 Baláž, Anton. (zost.): Ladislav Hanus 1907 - 1994. Symbol slovenskej kultúrnosti. Zborník k storočnici L. Hanusa, Literárne informačné centrum Bratislava, Vydavateľstvo Michala Vaška 2007, 386 s Recenzia - litcentrum.sk Zborník k storočnici Ladislava Hanusa, pdf. 
 Baláž, Anton. (ed.): Una figura di spicco nel pensiero cristiano europeo: Ladislav Hanus (1907 - 1994) nel calendario delle ricorrenze culturali dell UNESCO. 2007, 96 s.   
 Kekeliaková, Monika. (ed.): Ladislav Hanus v mozaike reflexií, interpretačných dotykov a postojov, 2010 Katolícka univerzita v Ružomberku, Filozofická fakulta, 297 s.
 Letz, Ján.: In: Slovenská kresťanská filozofia jej perspektívy, 2010, s. 6282, 9698, 102, 128, 218219, 316319.

 Pocty 
 Svätý otec Ján Pavol II. vyznamenal Ladislava Hanusa za jeho vernú službu Cirkvi čestným titulom apoštolský protonotár
 Spoločenstvo Ladislava Hanusa - spoločenstvom vzdelaných a angažovaných kresťanov, ktorí budú obohacovať kultúru a verejný život na Slovensku.
 Roku 1992 mu Filozofická fakulta UK udelila čestný doktorát. 

 Referencie 

 Externé odkazy 

 Spoločenstvo Ladislava Hanusa 

Kategória:Osobnosti z Liptovského Mikuláša
Kategória:Slovenskí filozofi
Kategória:Slovenskí historici umenia
Kategória:Slovenskí rímskokatolícki kňazi
Kategória:Disidenti v komunistickom Česko-Slovensku
Kategória:Slovenskí politickí väzni
Kategória:Politickí väzni komunistického režimu v Česko-Slovensku
Kategória:Držitelia čestných doktorátov Univerzity Komenského