Rumunsko

Rumunsko (– toto je krátky a zároveň dlhý tvar názvu; po rumunsky: România) je štát v juhovýchodnej Európe. Severnú a východnú hranicu v dĺžke  a  utvára s Ukrajinou a Moldavskom (), na juhu s Bulharskom (). Na severozápade hraničí s Maďarskom () a na juhozápade so Srbskom (). Východné brehy obmýva Čierne more v dĺžke . Rumunsko je členom Európskej únie a NATO.

 Povrch 

Približne dve tretiny územia pokrývajú horstvá a pahorkatiny a zhruba tretinu zaberajú nížiny. V strede krajiny dominujú Karpaty, ktoré v najvyšších polohách presahujú . Členia sa na tri časti – Východné, Južné (tzv. Transylvánske Alpy) a Rumunské Západné Karpaty. Východné Karpaty sú pokryté lesmi, sú bohaté na drahé kovy a minerálne pramene. V Južných Karpatoch ležia najvyššie vrchy Rumunska (Moldoveanu, ) a vyše 150 jazier. Rumunské Západné Karpaty sú nižšie, ale značne členité (Železné vráta na Dunaji). Karpatský masív obklopuje výbežky rozsiahlej Panónskej panvy, ktorá pokrýva západné okraje krajiny. 
Na východe, medzi dolným Dunajom a pobrežím Čierneho mora, leží oblasť známa pod názvom Dobrudža, ktorá má s výnimkou dunajskej delty mierne zvlnený terén (pahorky cca 200 – , maximum ). Delta Dunaja je najnižšie položeným miestom Rumunska. Na západe sa rozkladá pohorie Munţii Apuseni. Pohraničné oblasti tvoria nížiny, Veľká dunajská kotlina na západe, Valašská nížina na juhu a rovina okolo rieky Prut na východe.

 Vodstvo 
Morské pobrežie má . Najväčšia rieka v Rumunsku – Dunaj – sa tiahne po celej dĺžke južnej hranice s Bulharskom. Hranicu s Moldavskom tvorí rieka Prut, ktorá sa vlieva do Dunaja.

Dunaj má na rumunskom území vyše , čo je zhruba tretina celého toku. Tvorí hranicu so Srbskom a Bulharskom a pri ústí zasa s Ukrajinou. Na Dunaji leží niekoľko významných ostrovov, (ostrov pri meste Brăila, vyše ). Za komunistického režimu tu bolo niekoľko táborov nútených prác, väzni sa zúčastňovali na vysúšaní močiarov. Delta Dunaja zaberá cca  a ako prírodná rezervácia je na zozname svetového dedičstva UNESCO. Východiskom do delty je mesto Tulcea.

Mureš () pramení v pohorí Giurgeu, ktoré je súčasťou Karpát. Vlieva sa do Tisy pri maďarskom Szegede. V rovnakej časti Karpát pramení Olt (vyše ), ktorý však tečie po východných svahoch a vlieva sa do Dunaja. Pohraničnou riekou je dnes Prut (vyše ), ktorý pred rokom 1940, keď Besarábiu a Severnú Bukovinu obsadil ZSSR, tiekol takmer celý na rumunskom území.

 Dejiny 

Obdobia dejín Rumunska:

 Začiatky osídľovania Rumunska
 Kmeňový zväz Dákov (1. pred Kr. – 106)
 Valašské kniežatstvo (1324 – 1862)
 Nadvláda Osmanskej ríše
 Rumunské kniežatstvo (1859/1862 – 1881)
 Prvé Rumunsko (1866 – 1881)
 Rumunské kráľovstvo (13. marec 1881 – 30. december 1947)
 Komunistický režim v Rumunsku
 Rumunská ľudová republika (30. december 1947 – 21. august 1965)
 Rumunská socialistická republika (21. august 1965 – 29. december 1989)
 Rumunsko po období vlády Nicolae Ceauşesca: Pluralitná demokracia (29. december 1989 – súčasnosť)
 Súčasné Rumunsko

 Pôvod názvu krajiny 

Názov krajiny România je odvodené od slova român, ktoré je odvodené z latinského slova romanus. Skutočnosť, že názov rumunského etnika je odvodený od slova romanus, má korene v 16. storočí, kedy ho spomína mnoho autorov z Talianska, ktorí cestovali do Transylvánie, Moldávie a ValašskaAndréas Verres: Acta et Epistolae I, 243. Nunc se Romanos vocant.Cl. Isopescu (1929), "Notizie intorno ai romeni nella letteratura geografica italiana del Cinquecento", Bulletin de la Section Historique XVI: p. 1- 90, „...si dimandano in lingua loro Romei...se alcuno dimanda se sano parlare in la lingua valacca, dicono a questo in questo modo: Sti Rominest ? Che vol dire: Sai tu Romano,...“Maria Holban (1983). Călători străini despre Ţările Române II (in Romanian). Ed. Ştiinţifică şi Enciclopedică, 158–161. „Anzi essi si chiamano romanesci, e vogliono molti che erano mandati quì quei che erano dannati a cavar metalli...”Paul Cernovodeanu (1960). Voyage fait par moy, Pierre Lescalopier l’an 1574 de Venise a Constantinople, fol 48 IV (in Romanian), 444. „Tout ce pays la Wallachie et Moldavie et la plus part de la Transivanie a esté peuplé des colonie romaines du temps de Traian l’empereur…Ceux du pays se disent vrais successeurs des Romains et nomment leur parler romanechte, c'est-à-dire romain...“. Najstarší existujúci dokument, napísaný v rumunčine, je list z roku 1521 známy pod názvom Scrisoarea lui Neacşu din Câmpulung alebo Ţara Rumânească (po slovensky: rumunská zem), ktorý oznamuje, že starosta mesta Brašov Johannes Benkner sa pripravuje na bezprostredne hroziaci útok Osmanskej ríše v Transylvánii. Tento dokument je vzácny aj z hľadiska prvého spomenutia názvu krajiny v rumunskom jazyku.

V neskorej antike sa Rímska ríša často nazývala po latinsky Romania, hoci niektorí historici zastávajú názor, že ide o Byzantskú ríšu. Tento návrh je však neprijateľný, nakoľko sa toto označenie vzťahovalo aj na vymedzenie časti Európy, kde sa používali románske jazyky.

Až do 19. storočia sa priestoru medzi riekami Dnester a Tisa hovorilo Rumânia namiesto România a etniku, žijúcemu na tomto území rumâni miesto români. Vzhľadom k tomu, že pojem rumân (označujúci rumunské etnikum a štát) vznikol koncom 18. storočia, predtým všetkých Rumunov a ich krajinu nazývali Valasi a Valašsko.

Zaujímavosť je, že rovnakým menom, teda Romania, prípadne Rumeli do 19. stor. nazývali aj Gréci dnešné Grécko. Samotní Gréci sa tiež nazývali Romaioi, teda Rimania, v podstate rovnako ako aj Rumuni. Je to dôsledok byzantskej národnej identity, Byzancia bola totiž gréckym pokračovateľom Rímskej ríše. Gréci od tohto názvu definitívne upustili koncom 19. stor.

 Protokolárne názvy štátu 
 1881–1947: Rumunské kráľovstvo (po rumunsky: Regatul României)
 1947–1965: Rumunská ľudová republika (po rumunsky: Republica Populară Romînă)
 1965–1989: Rumunská socialistická republika (po rumunsky: Republica Socialistă România)
 od r. 1989: Rumunsko (po rumunsky: România)

 Obyvateľstvo 

 Národnostné zloženie obyvateľstva 
Národnostné zloženie obyvateľstva Rumunska podľa posledného sčítania obyvateľstva z 1. júla 2002.http://www.insse.ro/cms/files/RPL2002INS/vol5/tables/t16.pdfhttp://www.insse.ro/cms/files/RPL2002INS/vol5/tables/t19.pdf
UmiestnenieNárodnosťPočet%
 1
 Rumuni 
 19 419 871
 89,5
 2
 Maďari 
 1 432 079
 6,6
 3
 Rómovia 
 533 775
 2,4
 4
 Ukrajinci  
 44 481
 0,2


 Vierovyznanie 
UmiestnenieNáboženstvoPočet%
 1
 Rumunská pravoslávna cirkev 
 18 817 975
 86,8
 2
 Katolicizmus 
 1 019 814
 4,7
 3
 Protestantizmus 
 802 832
 3,7
 4
 Uniati 
 195 283
 0,9
 5
 Islam 
 65 094
 0,3
 6
 Ateisti 
 797 183
 3,65


 Súčasné politické pomery 
Rumunsko je parlamentnou demokraciou s poloprezidentským systémom vlády, t. j. výkonná moc je rozdelená medzi prezidenta a predsedu vlády. Prezident sa volí vo všeobecných voľbách. Zákonodarný orgán (po rumunsky: Parlamentul) pozostáva z dvoch komôr.

V dolnej komore má najviac kresiel sociálna demokracia (113), národní liberáli majú iba 64 kresiel, ale vytvárajú spoločný blok s demokratickou stranou (48). Silná pozícia ľavice naznačuje, že najvážnejší protivník súčasného prezidenta – kandidát sociálnej demokracie Adrian Năstase – získal v prvom kole volieb dokonca viac hlasov, no nestačilo mu to na víťazstvo.

Z etnických menšín má výraznejšie zastúpenie v parlamente Maďarská demokratická únia (22 kresiel).

 Administratívne členenie 
 Mestá 

 Alba Iulia
 Baia Mare
 Bukurešť
 Brašov
 Craiova
 Galac
 Hunedoara
 Jasy
 Kluž
 Konstanca
 Miercurea Ciuc
 Oradea
 Satu Mare
 Sibiu
 Sighișoara
 Suceava
 Târgu Mureș
 Temešvár
 Tulcea

 Administratívne delenie 


Územie Rumunska sa delí na 41 administratívnych jednotiek (žúp) a hlavné mesto Bukurešť.

 Alba
 Arad
 Argeș
 Bacău
 Bihar
 Bistrița-Năsăud
 Botoșani
 Brașov
 Brăila
 Buzău
 Caraș-Severin  Călărași
 Cluj
 Constanța
 Covasna
 Dâmbovița
 Dolj
 Galați
 Giurgiu
 Gorj
 Harghita  Hunedoara
 Ialomița
 Iași
 Ilfov
 Maramureș
 Mehedinți
 Mureș
 Neamț
 Olt
 Prahova  Satu Mare
 Salaš
 Sibiu
 Suceava
 Teleorman
 Timiș
 Tulcea
 Vaslui
 Vâlcea
 Vrancea 

 Osobitá poznámka 
 Po revolúcii v roku 1989 sa v Rumunsku prehĺbila ekonomická kríza, inflácia nadobudla astronomické rozmery.
 V  rokoch 1991 – 1992 pribudli k dovtedy najvyššiemu nominálu 100 leu tri nové bankovky v nominálnych hodnotách 500, 1000 a 5000 leu. Následne približne v 2 – 3 ročných odstupoch nominálne hodnoty rástli až v roku 2003 dosiahol najvyšší nominál hodnotu 1 000 000 leu.
 V posledných rokoch sa Rumunsko zaraďuje ku krajinám s najrýchlejším ekonomickým rastom, nezamestnanosť klesla pod 4 %.

 Referencie 

 Pozri aj 
 Dejiny Rumunska
 Radio România Actualități

 Iné projekty 

 Zdroj 
 Matejko, Ľ.: Poznámky k predmetu Východná Európa - krajiny a ľudia, Bratislava, 2007.


Kategória:Krajiny EÚ
Kategória:Členovia NATO
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Štáty v Európe
Kategória:Členovia Frankofónie