Porta (daňová jednotka)

Porta bola základná daňová jednotka v Uhorsku počas obdobia feudalizmu. Príslušná povinnosť sa označovala ako portálna daň.

 Dejiny 
Porta sa po prvý raz spomína v dekréte Karola Róberta z roku 1323. V roku 1338 bola výška dane 18 denárov (= 3 české groše) z každej porty, len vo výnimočných prípadoch bola vyššia. Výskum ukázal, že „odborný výraz brána alebo porta znamenal celý poddanský grunt (poddanská usadlosť, sessio colonicalis), v ktorom význame ho už používali v XIII. stor. Ale daňovým pojmom, stálym daňovým kľúčom, ktorý v pozmenenej forme sprevádzal vek stavovského zriadenia až do konca, stala sa porta až reformou z r. 1342. Od tejto doby slovom brána alebo porta rozumel sa iba celý poddanský grunt, na ktorom žila jedna (alebo viac) poddanská rodina (domácnosť), ktorá mala určitý hnuteľný majetok a ktorá dočasne (pre požiare, živelné pohromy) alebo trvale nebola taká chudobná, žeby štátnu daň nemohla platiť. Kým teda sesia vo všeobecnosti, od ktorej sa zemepánovi vždy platila daň, nevyjadrovala hmotné postavenie svojho obrábateľa, brána alebo porta značila takú sesiu, ktorej obrábateľ disponoval určitým majetkom, a preto celý daňový systém, spočívajúci na portách, menoval sa platením dane od brány alebo od porty.“

Daň potvrdil aj Ľudovít I. v roku 1351. Počas bojov s Osmanmi sa vyška dane zvyšovala: v roku 1527 bola 1 zlatý, 1536 2 zlaté, 1532 3 zlaté.

Samotný rozah porty nebol fixne stanovený: „počas celého stredoveku sa [portou] rozumel sedliacky dvor, v ktorom bývalo aj viacero rodín“. Do 16. storočia bola porta totožná s usadlosťou (lat. sessia), v 17. storočí šlo o 4 sedliacke rodiny alebo 12 želiarskych. Konkrétne napr. zákonný článok 8/1635 uvádzal: 1 porta = 4 roľnícke hospodárstva, každé s vlastným pluhom a 4-6 záprahových zvierat, ďalej 1 porta = 8 poddaných, z ktorých každý má ½ poplužia či 16 želiarov alebo sedliakov bez záprahu. V roku 1672 platilo: 1 porta = 4 sedliaci s usadlosťami v celkovej rozlohe 4 × 30 jutár alebo 16 želiarov. Počas neskorého feudalizmu existovali tzv. porta maior a porta minor, ktorá bola danená polovičnou daňou.

Portálnu daň vyberali kráľovskí úradníci - diktátori. Šľachta a kuriálne obce ju neplatili, kvôli svojim vojenským povinnostiam. Porta bola základná daňová jednotka až do zániku feudalizmu v Uhorsku v roku 1848.

+Počet zdanených port v slovenských stoliciach. stolica rok15821588159616091613Bratislavská28192679,751617,125980,8751083Nitrianska28062541,321831063,251585,75Trenčianska1579,2515341174,75693812,5Liptovská387,5398,5252,875164,25177Turčianska403,375387301,875153,5212,75Oravská190203,5150101,5143Tekovská789,3663531357415,75Zvolenská1003,25940537,5277,25278,75Hontianska984,25905515514501,5Novohradská1002726336,5182263Spišská481,5471,75380,5225,75283,75Šarišská1130,751093918,5322,375460Gemerská874,25730583,75307,5366,75 spolu14 452,458313 273,39482,3755342,256582,5

 Zdroje 

 Pozri aj 
 portálny súpis

Kategória:Ekonomika v Uhorsku