Kašubčina

náhľad|Dvojjazyčná tabuľa, v poľštine a kašubčine v meste Puck

Kašubčina (kašubsky kaszëbsczi jãzëk) je jazyk patriaci do skupiny západoslovanských jazykov. 

Dnes sa spravidla považuje za samostatný jazyk, niektorí autori (najmä poľskí jazykovedci) ho považujú za nárečie poľštiny (používané na západ od Gdanska), iní autori za nárečie pomorančiny, ďalší zase zdôrazňujú, že spočiatku to bolo nárečie pomorančiny, ale dnes už je to skôr nárečie poľštiny. Niektorí autori pod kašubčinu zaraďovali aj severnú slovinčinu a prípadne aj iné nárečia Pomoranska (napr. F. Lorentz).

Kašubčinou hovoria Kašubovia, sami seba považujúci za samostatný národ.

Kašubčinou dnes hovorí asi 200 000 - 500 000 osôb v Poľsku a 10 000 - 20 000 osôb v emigrácii (najmä v Kanade). 

12. decembra 2009 ratifikovalo Poľsko Európsku chartu jazykov, ktorou sa zaviazalo chrániť kašubčinu ako minoritný jazyk.

 Dejiny 
Slovania prišli do tejto oblasti v 6. storočí.

Už v roku 1402 sa objavili kašubské glosy v Dutkach ziemskych. Najstaršou tlačenou kašubskou knihou sú Duchovné piesne Martina Luthera (Duchowne piesnie D. Marcina Luthera y ynszich naboznich męzow) z roku 1586. V roku 1643 vyšiel kašubský preklad Malého Katechizmu vydaný Michalom Mostnikom (Mały Catechism D. Marciná Lutherá).

Za zakladateľa kašubskej literatúry sa považuje lekár Florian Ceynowa (1817-1881). Ten sa snažil vyvrátiť predstavu, že Kašubovia sú len Poliaci žijúci (vtedy) na nemeckom území. Okrem iného spísal Prvú kašubskú gramatiku (1879) a vydával i kašubský časopis. Významným básnikom tej doby je Jarosz Derdowski, autor eposu O pánovi Čorlinskom (Ò panu Czorlińsczim co do Pucka po sece jachoł) z roku 1880.

Po druhej svetovej vojne došlo k presťahovaniu Kašubov, preto sa rozlišuje historický a súčasný jazykový areál kašubčiny.

V druhej polovici 20. storočia, najmä k jeho koncu, začali vychádzať gramatiky, slovníky kašubčiny a kašubské učebnice. Koncom 20. storočia povolilo Poľsko v obmedzenej miere vzdelávanie (aj maturitu) v kašubčine.

Na jar 2004 bola založená kašubská Wikipédia.

 Abeceda 
aA  ąĄ  ãÃ  bB  cC  dD  eE  éÉ  ëË  fF  gG  hH  iI  jJ  kK  lL  łŁ 
mM  nN  ńŃ  oO  òÒ  óÓ  ôÔ  pP  rR  sS  tT  uU  ùÙ  wW  yY  zZ  żŻ

 Vzorový text 
 Otče náš 
Òjcze nasz pò kaszëbskù
 po kašubsky Òjcze nasz, jaczi jes w niebie, niech sã swiãcy Twòje miono, niech przińdze Twòje królestwò, niech mdze Twòja wòlô jakno w niebie tak téż na zemi. Chleba najégò pòwszednégò dôj nóm dzysô i òdpùscë nóm naje winë, jak i më òdpùszcziwómë naszim winowajcóm. A nie dopùscë na nas pòkùszeniô, ale nas zbawi òde złégò. Amen po slovensky Otče náš, ktorý si na nebesiach, posväť sa meno Tvoje, príď kráľovstvo Tvoje, buď vôľa Tvoja ako v nebi tak i na zemi, chlieb náš každodenný daj nám dnes a odpusť nám naše viny ako i my odpúšťame svojim vinníkom a neuveď nás do pokušenia, ale zbav nás zlého. Amen

Slovník 
 slovenčina poľština kašubčina polabčina človek człowiek człowiek clawak, clôwak deň dzień dzéń dôn sneh śnieg sniég sneg

 Externé odkazy 
 Kašubovia
 Kašubský konzulát v Česku 
 Kaszëbskô czëtnica 
 Cassubia Slavica 


Kategória:Západoslovanské jazyky
Kategória:Jazyky v Poľsku