Johannes Kepler

Johannes Kepler (* 27. december 1571, Weil der Stadt, Württemberské vojvodstvo, Svätá rímska ríša nemeckého národa – † 15. november 1630, Regensburg, Bavorské vojvodstvo) bol nemecký astronóm, fyzik, optik a matematik, objaviteľ troch základných zákonov pohybu nebeských telies.

 Život 
Johannes Kepler sa narodil vo Weil der Stadt na juhozápade Nemecka. Jeho otec bol vojak-žoldnier, a zomrel, keď bol Johannes päťročný. Matka bola dcérou hostinského a Johannes bol ich prvorodené dieťa. 

Vyštudoval na univerzite v Tübingene, tu u významného astronóma tej doby, Michaela Maestlina (1550 - 1631) študoval astronómiu. Po smrti Tycha Brahe v roku 1601 Kepler zaujal pozíciu kráľovského matematika v Prahe. Na základe dát získaných Brahom určil eliptickú dráhu planéty Mars. V roku 1612 opustil Prahu a odišiel do Linzu. Po smrti manželky a dvoch synov sa opäť oženil, no prenasledovali ho osobné a finančné problémy. Zomreli mu dve malé dcéry a tak sa vrátil do Württemburgu. Johannes Kepler zomrel po krátkej chorobe v Regensburgu. Po celý svoj život bol Kepler veľmi silne nábožensky založený. Vo svojich dielach sa často odvoláva na Boha.

 Keplerove zákony 
Hlavný článok: Keplerove zákony

Tri základné zákony pohybu nebeských telies:
 Planéty obiehajú okolo Slnka po eliptickej dráhe, pričom Slnko je v jednom z ich spoločných ohnísk. 
 Sprievodič spájajúci Slnko s planétou opíše za rovnaký čas rovnako veľkú plochu. 
 Pomer druhých mocnín obežných dôb ľubovoľných dvoch planét sa rovná pomeru tretích mocnín hlavných polosí ich obežných dráh.

 Dielo 
Objavom tzv. Keplerových zákonov rozriešil definitívne spor medzi heliocentrizmom a geocentrizmom v prospech Kopernikovej teórie. Keplerove zákony je možné použiť i na popis ďalších telies, ktoré sa pohybujú v gravitačnom poli Slnka, napr. umelých družíc.

Kepler nepovažoval Slnko za jednu z mnohých stálic.

Jednotlivé diela (po latinsky):
 Mysterium cosmographicum (doslova Záhada sveta) (1596)
 Astronomiae Pars Optica (doslova Optická časť astronómie) (1604)
 De Stella nova in pede Serpentarii (doslova O novej hviezde v nohe Hadonosa) (1604) 
 Astronomia nova (doslova Nová astronómia) (1609)- tu publikoval Kepler svoje prvé dva zákony, ktorými sa riadi pohyb planét
 Dioptrice (doslova Dioptria) (1611)
 Epitome astronomiae Copernicanae (vydané v siedmich dieloch medzi 1618 a 1621) - tu preberá heliocentrickú astronómiu
 Harmonices Mundi (doslova Harmónia sveta) (1619)- tu publikuje Kepler svoj tretí zákon
 Tabulae Rudolphinae (1627)
 Somnium (doslova Sen) (1634) - považované za prvého predchodcu vedeckej fantastiky.

 Johannes Kepler vo filme 
Lekár umierajúceho času (1983 - Československo) - seriál sledujúci životný osud lekára Jána Jesseniusa. Johannes Keplera si zahral slovenský herec Martin Huba. 

 Iné projekty 

Kategória:Nemeckí matematici
Kategória:Nemeckí fyzici
Kategória:Nemeckí astronómovia
Kategória:Nemeckí optici
Kategória:Absolventi Eberhard Karls Universität Tübingen
Kategória:Osobnosti na nemeckých poštových známkach
Kategória:Vyučujúci na Univerzite v Graze