Pezinok

Pezinok (v miestnom nárečí Pezinek, , , ) je okresné mesto na juhozápade Slovenska v Bratislavskom kraji.

 Geografia 
Leží asi 22 kilometrov severovýchodne od Bratislavy. Trochu ďalej severovýchodne od neho leží Trnava. 

Najbližšie susedné obce sú (v zátvorke je uvedený približný geografický smer vzhľadom na Pezinok):
Svätý Jur (Z)
Modra (SV)
 Limbach (Z) – je z Pezinka dobre viditeľný, keďže leží na svahu Malých Karpát
 Vinosady (SV) medzi Modrou a Pezinkom
 Viničné (J)
 Šenkvice (V)

Cez Pezinok tečie Blatina, miestnymi odnepamäti nazývaná ako potok „Saulak“ alebo „Cajloch“. Podľa prvého ľudového názvu je pomenovaná aj ulica – Saulaková. Limbašský potok tečie cez historickú mestskú časť Grinava (vo všetkých starších dokumentoch až do konca 20. storočia sa uvádza Rakový potok a nie je známy žiaden záväzný právny dokument, v ktorom by bol tento názov zmenený, starousadlíci používajú názov Rakový potok).

Klíma

Priemerná teplota v januári (najchladnejší mesiac) je -0,5°C (1990 – 2010) a v júli (najteplejší mesiac) je 21,5°C (1991 – 2010).

 Dejiny 
Územie, na ktorom sa dnes rozkladá mesto Pezinok, sa v písomných materiáloch prvýkrát spomína v listine z roku 1208 ako „terra Bozin“.

Najstaršie dejiny Pezinka sú úzko prepojené s dejinami šľachtického rodu grófov zo Svätého Jura, jedného z najvýznamnejších a najbohatších rodov stredovekého Uhorska.

Nitriansky župan Tomáš, príslušník starého slovanského rodu Poznanovcov, dostal v roku 1208 od uhorského kráľa Ondreja II. majetok Pezinok (terra Bozen). Jeho syn Sebeš získal o rok neskôr Svätý Jur. Po Tomášovej smrti si jeho synovia Alexander a Sebeš rozdelili dedičstvo. Alexander zdedil Pezinok a stal sa zakladateľom pezinskej vetvy, Sebeš stál pri zrode svätojurskej vetvy.

V priebehu 14. storočia sa Pezinok v rukách grófov premenil z pomerne veľkej dediny na mestečko. Grófi podporovali hospodárske aktivity svojich poddaných orientované predovšetkým na vinohradníctvo. Vývoj pozitívne ovplyvnili nemeckí osadníci, ktorí sa tu usadili ešte v druhej polovici 13. storoči a následne aj v priebehu 14. storočia. V novom domove sa venovali poľnohospodárstvu, rozvíjali remeslá. Logickým vyústením, ako aj novou vzpruhou hospodárskeho vývoja bolo zaistenie trhových výsad pred rokom 1376. Vďaka podpore grófov Pezinok rástol - rástol počet obyvateľov a rast našiel odraz aj v urbanizácii lokality.

V nasledujúcich storočiach sa mesto postupne zmenilo z banskej osady na vinohradnícke mestečko po druhej vlne nemeckej kolonizácie na začiatku 16. storočia. Snaha mešťanov a obyvateľov Pezinka o získanie práv slobodného kráľovského mesta vyvrcholila 14. júna 1647, keď cisár Ferdinand III. udelil Pezinku tieto privilégiá.

V 17. – 18. storočí zažíval Pezinok svoj najväčší rozkvet a patril medzi najbohatšie mestá Uhorska. Jeho sláva a bohatstvo bolo založené na produkcii kvalitných vín. Nachádzal sa tu tiež mestský pivovar.

V 19. storočí začalo postupné spriemyselňovanie mesta; bola tu založená prvá továreň na výrobu kyseliny sírovej v Uhorsku, továreň na výrobu ihiel a takisto veľká tehelňa. Dočasnú konjunktúru v 19. storočí spôsobilo predovšetkým obnovenie ťažby zlata v chotári Pezinka a zavedenie železnice, čím sa Pezinok stal najdôležitejším mestom Malokarpatskej vinohradníckej oblasti.

Prvá polovica 20. storočia predstavovala úpadok mesta. V tomto čase nebolo v Pezinku väčšieho priemyselného podniku, čo zároveň s poklesom vinohradníckej produkcie spôsobilo masívne vysťahovalectvo do Ameriky. Postupné zlepšenie sa začalo až po skončení druhej svetovej vojny. Jednou z príčin úpadku bol aj fakt, že administratívnym centrom regiónu (okresu) sa nelogicky stalo susedné mestečko Modra.

Dnes je Pezinok moderným mestom s vybudovaným priemyslom (najmä strojárska, tehliarska a stavebná výroba), kvalitnou vinohradníckou a vinárskou produkciou, rozvinutým obchodom a zaujímavými historickými pamiatkami. 

Za posledných 10 rokov sa v Pezinku veľa postavilo a zrekonštruovalo. Je tu niekoľko supermarketov, hypermarket, reštaurácie a pizzérie, zopár hostincov – z ktorých najznámejší je tzv. Bermudský trojuholník: Lipár (dnes už neexistujúci), Benda, Koníček, niekoľko diskoték a Dom kultúry.

Vznikajú nové obytné zóny zamerané na individuálnu aj hromadnú bytovú výstavbu.

 Pamiatky 
Pre mesto je charakteristické historické centrum s typickými meštianskymi domami, ulicami v pravidelnom sieťovom pôdoryse a zvyškami pôvodných hradieb. K najvýznamnejším kultúrnohistorickým pamiatkam patrí Pezinský zámok z 13. storočia s priľahlým Zámockým parkom, štyri historicky aj architektonicky cenné kostoly a renesančná Stará radnica.
 Kostol Nanebovzatia Panny Márie z roku 1280
 Kostol Premenenia Pána z roku 1659
 Kostol Najsvätejšej Trojice z roku 1730
 Kaplnka svätej Rozálie z roku 1730
 Kostol Povýšenia svätého Kríža z 18. storočia
 Kostol svätého Žigmunda zo 14. storočia
 Evanjelický kostol augsburského vyznania z roku 1783
 Evanjelický kostol augsburského vyznania v Grinave z roku 1926 
 Mestské opevnenie

 Doložené historické názvy 
Doložené sú tieto historické názvy:
 1208, 1216, 1245, 1313, 1334: Bozen
 1231/1397, 1295, 1325, 1334, 1335, 1340: Bozyn
 1295: Bozun, Bozinium, Bozin
 1318: Pösing
 1327: Bwzyn
 1330: Bezyn
 1387: Bazyn
 1399: Bozen, Bozni, Bossen
 1437: Pezink
 1442: z Pezinka
 1459: z Pezinku
 1463: s Pesinka
 1634: Bazin
 1773: Pesinek
 1786: Pezinek
 1920: Pezinok

 Starosta 
Toto je zoznam doložených starostov (richtárov alebo mešťanostov), predsedov MNV, dekana a primátorov Pezinka:GAHÉR, Daniel. Zemepanské mestečká Svätý Jur a Pezinok v stredoveku. In: Historica. 2012, roč. 3, č. 1.

 1515 – 1516: Pavol Habel a Tomáš Schuster
 1516 – 1535: Tomáš Schuster
 1535 – ?: Mikuláš Schmidt
 1918 – 1920: Otakar Jamnický
 1920 – 1927: Ludwig Korinek
 1928 – 1930: Raquel May
 40. roky 20. storočia: Vendelín Krištúfek
 1956 – 1985: Štefan Lovič
 1985 – 2002: Ivan Pessel
 2002 – 2018: Oliver Solga
 2018 – 2022: Igor Hianik
 2022 – súčasnosť: Roman Mács

 Časti mesta 
 Historická časť Grinava
 Centrum
 Historická časť Cajla
 Sídliská:
 Sever I, II, III
 Juh
 Muškát I, II, III
 Starý dvor
 Sahara
 Záhradná (pôvodne sídlisko Stred)
 Za hradbami a 1. mája (pôvodne sídlisko Stred II.)
 Moyzesova (pôvodne Prednádražie)
 Čikošňa
 Panholec
 Glejovka
 Turie brehy
 Unigal
 Talihov dvor
 Rekreačné oblasti:
 Kučišdorfská dolina
 Stupy
 Pezinská Baba
 Leitne
 Slnečné údolie
 Reisinger

 Obyvateľstvo 
K 31. decembru 2023 žilo v Pezinku 24 443 obyvateľov. 

 Etnické zloženie obyvateľstva 
 Národ Počet Slováci 96,51 % Česi 1,21 % Maďari 0,52 % Nemci 0,10 % Ukrajinci 0,08 % Rusíni 0.07 % Rómovia 0,01 % iní 

 Náboženské zloženie obyvateľstva 
 Náboženstvo Počet rímski katolíci 64,83 % bez vyznania 21,02 % evanjelici a.v. 8,22 % grécki katolíci 0,38 % pravoslávni 0,23 % iní 

 Najpočetnejšie priezviská mesta (údaje z marca 2001) 
K 31. decembru 2000 žilo v meste 21 865 obyvateľov, z toho najpočetnejšími priezviskami mesta Pezinok boli:
 Krasňanskí (137 obyvateľov)
 Guštafíkovci (134 obyvateľov)
 Horváthovci (118 obyvateľov) 
 Demovičovci (116 obyvateľov) 
 Klamovci (103 obyvateľov)
 Hanúskovci (102 obyvateľov)
 Slimákovci (101 obyvateľov)
 Slezákovci (96 obyvateľov)
 Čechovci (94 obyvateľov)

 Zaujímavosti 
V Pezinku sa produkuje dobré víno. Je to najmä priaznivou klímou a tiež aj dlhou tradíciou v spracovávaní. Značné percento obyvateľov rodinných domov má miesto zadnej záhradky aj malý, niekoľkoriadkový vinohrad.
náhľad|Model Sochy slobody v roku 2007
V deväťdesiatych rokoch minulého storočia bola mafiánom Petrom Steinhübelom postavená zmenšená napodobenina Sochy slobody pred jeho vtedajším autoservisom. Peter Steinhübel bol v roku 1999 zastrelený, ale napodobenina ostala na svojom mieste až dodnes. Napodobenina je na rozdiel od originálu vysoká len približne 4 metre a je slonovinovej farby.

V septembri 2003 cestou II. triedy číslo 502 (Myslenickou, Bratislavskou, Jesenského, Moyzesovou, Kalinčiakovou a Seneckou ulicou) prechádzala pápežská kolóna s pápežom Jánom Pavlom II.Týždeň, TV Pezinok, september 2003

Dňa 11. júna 2005 bol v Pezinku údajne upečený najväčší krčah na svete. Vysoký bol 110 cm.

Kultúra 
Pezinok je kultúrna metropola (nielen) regiónu. Silnú tradíciu tu má divadlo - PRD (Pezinské rozprávkové divadlo). Vždy tu bolo niekoľko kapiel. Najlepšie sú Krtinec, Karpatskí pastieri, Brajgel. Vznikla tu aj rapová skupina Nerieš. Každý rok sa tu konával divadelný festival Cibulák, ktorý už bohužiaľ nefunguje. Od roku 2003 pribudol aj festival amatérskych filmov PAFF a od roku 2014 aj pivný festival Pezinok Pije Pivo. Aj keď je basketbal šport, v Pezinku znamená viac, je to tu i napriek rozpadu mužstva BK Slovakofarma súčasť životného štýlu. Tiež možno povedať, že Pezinok má azda najviac skateboardistov na obyvateľa na Slovensku. Toto je ale skutočne len povrchný náhľad na bohatosť a pestrosť miestnej scény.

Kultúrne podujatia
 Pezinské vinobranie
 Medzinárodný festival chrámovej hudby - AD UNA CORDA
 Pezinský permoník
 PAFF
 Pezinok Pije Pivo
 Keramické trhy
 Víno a levanduľa
 Pezinský strapec

 Zaniknuté podujatia 
 Atlantída
 Cibulák
 Dychovky v preši
 Flamenco Verano – letná škola flamenca
 Flamenconcentración – veľkonočné flamencové sústredenie
 Hodokvas
 Koncert mladosti

Médiá
 TV Pezinok a noviny Pezinčan

Kultúrne inštitúcie
 Pezinské kultúrne centrum
 Amfiteáter Pezinok
 Malokarpatské múzeum v Pezinku
 Mestské múzeum v Pezinku
 Malokarpatská knižnica v Pezinku

 Šport 
Mesto Pezinok má bohatú športovú tradíciu a rozvoj športu. V Pezinku je činných viac ako 30 športových klubov, spolkov a zväzov, v ktorých je organizovaných vyše 2 000 občanov mesta. Vytvárajú podmienky nielen pre rekreačné športovanie, ale mnohé z nich vychovali slovenských reprezentantov, či sú zapojené do celoslovenských vrcholných súťaží, resp. medzinárodných líg. K najúspešnejším športom v Pezinku patria mužský basketbal, ženský volejbal, karate, džudo, armwrestling, orientačný beh a iné.

Pezinok je domovom Svatavy Špánikovej - majsterky sveta v kickboxe (semikontakt), juniorského majstra Európy v džude Milana Randla, viacnásobných majstrov Slovenska v basketbale, volejbale, armwrestlingu, orientačnom behu a najlepšieho slovenského horského cyklistu a majstra Európy v zjazde na horskom bicykli Filipa Polca.

Pezinok je aj lákadlom motorizmu - každoročné preteky do vrchu na Pezinskej Babe patria k najobľúbenejším pretekom celého seriálu.

V roku 2003 mesto Pezinok prvýkrát zorganizovalo cyklomaratón s dĺžkou 200 km do partnerských miest, ktorý sa stretol s pozitívnym ohlasom a tak sa cyklomaratón so zmenenou trasou zopakoval i v nasledujúcich rokoch.

Amatérskym i rekreačným športovcom sú k dispozícii mnohé športoviská, 6 značkovaných turistických trás, 9 náučných chodníkov a pre zimné športy lyžiarsky areál na Babe s možnosťou umelého zasnežovania.

V roku 2010 sa tu znova rozbehla hokejbalová liga v ktorej je 7 tímov.

Hádam aj blízkosť obce Šenkvice s jej známou motokrosovou dráhou sa dlhodobo podpísala pod neustály nárast záujmu o moto- aj cyklokros, pričom oba sú v Pezinku silno zastúpené, s rastúcou tendenciou.

Niektoré pezinské športové kluby:
 Orientačný beh - TJ Sokol Pezinok
 Basketbal - mužský AB Cosmetics Pezinok
 Volejbal - ženský - VTC Pezinok
 Softbal - ženský/mužský - MaSK Pezinok
 Futbal - mužský - PŠC Pezinok
 Futbalgolf/FootGolf - 1. Slovenský futbalgolfový a footgolfový klub CARPATHIANS SLOVAKIA
 Judo - 1.JCP
 Hokejbal - Carpathians Pezinok, Vitamíny A, Vitamíny B, Obri Grinava, Haliganda Pezinok, Bulldogs Pezinok, Draci Pezinok
 Stolný tenis - STKPK
 Flamenco - LUNARES - tanečný priestor
 Ashtanga Vinyasa Yoga - LUNARES - tanečný priestor
 Hokej - HK '18 Karpatský Sokol

Viacero rokov bola v Pezinku amatérska Pezinská Minifutbalová Liga. Používala futbalové pravidlá FIFA s menšími obmenami:
 Asfalt miesto trávnika
 Hracia plocha a bránky mali parametre hádzanej
Liga sa v roku 2004 z dôvodu neposkytnutia ihriska hádzanárskym klubom rozpadla.

Príležitostne sa ešte konajú in-line hokej zápasy, nevykazujú však ligové parametre.

V roku 2018 bol dostavaný a daný do prevádzky zimný štadión s názvom Aréna Pezinok. Nachádza sa pri Areáli zdravia Rozálka. Zimný štadión ponúka celoročné verejné korčuľovanie na ľadovej ploche, ale aj možnosť usporiadania súkromných akcií.

 Vzdelanie 
V meste sa nachádza 1 základná škola s materskou školou, 3 základné školy (do roku 2007 boli 4) a tri stredné školy.

 Základná škola s materskou školou Orešie (v Grinave)
 Základná škola na Fándlyho ulici
 Základná škola Jána Kupeckého
 Základná škola Na bielenisku
 Obchodná akadémia na Myslenickej ulici
 Stredná odborná škola na Myslenickej ulici (v minulosti na Komenského ulici)
 Stredná odborná škola Policajného zboru
 Gymnázium na Seneckej ulici 2

 Zaniknuté školy 

 Základná škola na Holubyho ulici (do roku 2007)
 Cirkevná základná škola Narnia (do roku 2025, v súčasnosti sa nachádza v Čiernej Vode)

 Materské školy 
náhľad|Hlavná budova a kuchyňa materskej školy na Bystrickej ulici 1 v roku 2023
V Pezinku sa nachádza šesť materských škôl:
 Materská škola na Bystrickej ulici 1
 Materská škola na ulici gen. Pekníka 2 (s elokovanými pracoviskami na Na bielenisku 2 a Cajlanská 7)
 Materská škola na Svätoplukovej ulici 51
 Materská škola na Vajanského ulici 16
 Materská škola na Za hradbami 1 (s elokovanými pracoviskami na Za hradbami 2 a Holubyho 49)
 Materská škola na Záhradnej ulici 34
náhľad|Hlavná budova materskej školy na Bystrickej ulici 1 v roku 2003
 Materská škola na Bystrickej ulici 1 
Materská škola Bystrická 1 (skrátene MŠ Bystrická) je jednou zo šiestich mestských materských škôl v Pezinku, ktorá sa nachádza na sídlisku Juh. Pozostáva z troch budov a šiestich tried. Je určená pre deti od 3 do 6 rokov. Riaditeľkou materskej školy je Mgr. Andrea Hajíčková.

Plány na výstavbu materskej školy boli vypracované už v roku 1974 a po vybudovaní v päťročnici 1976 až 1980 bola jej kapacita 90 detí. V novembri 2012 v materskej škole pribudli dve nové triedy pre 40 detí, ktoré vznikli z pôvodných terasovitých priestorov na prvom a druhom poschodí. Počas volieb sa v priestoroch nachádza volebná miestnosť 17. okrsku obvodu číslo 4.

 Osobnosti mesta 
 Ján Kupecký (* 1667 – † 1740), uhorský barokový maliar - portrétista českého pôvodu
 Ján Baptista Najmar (* 1696 – † 1766), historik, geograf, rímskokatolícky kňaz a náboženský spisovateľ
 Franz Samuel Stromszky (* 1792 – † 1861), evanjelický pastor a superintendent
 František Meissl (* 1837 – † 1934), slovenský maliar, lekárnik, riaditeľ sporiteľne a hasič rakúskeho pôvodu
 Katarína Franklová (* 1852 – † 1918), divadelná herečka
 Richard Réti (* 1889 – † 1929), rakúsko-uhorský, neskôr československý šachový veľmajster a jeden z najvýznamnejších šachových teoretikov 20. storočia
 Vendelín Krištúfek (* 1891 – † 1974), kňaz
 Ondrej Šteberl (* 1897 – † 1977), insitný maliar a poštový doručovateľ
 Karol Pekník (* 1900 – † 1944), generál a účastník protifašistického odboja
 Ľudovít Rajter (* 1906 – † 2000), hudobný skladateľ a dirigent
 Eugen Suchoň (* 1908 – † 1993), hudobný skladateľ
 Fridrich Moravčík (* 1916 – † 1993), akademický maliar, pedagóg a publicista
 Štefan Sandtner (* 1916 – † 2006), básnik katolíckej moderny, katolícky kňaz, salezián
 Rudolf Somík (* 1919 – † 2014), spevák a saxofonista
 Pavel Pukančík (* 1920 – † 1992), letec Royal Air Force
 Jozef Baláž (* 1923 – † 2006), výtvarník, maliar, ilustrátor, tvorca poštových známok, grafik
 Jozef Hanúsek (* 1927 – † 1971), herec
 Dušan Slobodník (* 1927 – † 2001), spisovateľ, literárny vedec, prekladateľ a politik
 Jaroslav Knil (* 1929 – † 2012), maliar
 Ján Štohl (* 1932 – † 1993), astronóm
 František Srna (* 1932 – † 1973), motocyklový pretekár
 Emil Venkov (* 1937 – † 2017), akademický sochár a výtvarník
 Milan Mlsna (* 1937 – † 1992), herec, ľudový rozprávač, redaktor a režisér
 Štefan Prokop (* 1941 – † 1987), akademický sochár
 Juraj Bindzár (* 1943), divadelný, televízny a filmový režisér a scenárista
 Ivan Pessel (* 1946 – † 2005), bývalý primátor mesta Pezinok, komunálny politik a vysokoškolský pedagóg
 Ján Štrba (* 1952), fotograf
 Oliver Solga (* 1954), komunálny politik, historik a bývalý primátor mesta Pezinok
 Pavol Boriš (* 1954), malovýrobca vína a spisovateľ
 Vladimír Raždík, výrobca keramiky, člen Cechu slovenských keramikárov a posledný predseda Atlas klubu
 Katarína Aulitisová (* 1964), slovenská bábkoherečka a vysokoškolská pedagogička
 Lajo Slimák (* 1964 – † 2024), publicista, divadelník, hudobník, organizátor kultúrneho diania, humorista, básnik a kreatívec
 Roman Féder (* 1966), hudobník, herec, humorista a spevák
 Jiří Vitáloš (* 1968), slovenský scénograf českého pôvodu 
 Eduard Chmelár (* 1971), rektor Akadémie médií, historik a publicista
 Zuzana Čaputová (* 1973), 5. prezidentka Slovenskej republiky, advokátka, občianska aktivistka a politička
 Peter Wittgrúber (* 1974 – † 2025), historik, mestský kronikár a poslanec
 Rudolf Pepucha (* 1975), hudobný skladateľ a režisér
 Miroslav Holzmann (* 1976), manažér a spevák
 Filip Polc (* 1982), slovenský reprezentant v horskej cyklistike v zjazdových disciplínach
 Igor Hianik (* 1984), bývalý primátor mesta Pezinok, architekt a urbanista
 Bekim Aziri (* 1988), raper, stand-up komik a bývalý profesionálny cyklista
 Juraj Hanulík (* 1993), režisér, klavirista a komunálny politik

 Partnerské mestá 
  Izola, Slovinsko
  Mladá Boleslav, Česko
  Kyjov, Česko
  Mosonmagyaróvár, Maďarsko
  Neusiedl am See, Rakúsko

 Galéria 

 Referencie 

 Pozri aj 
 Mestská hromadná doprava v Pezinku
Vinohradnícky náučný chodník
 Pažiť (Pezinok)
 Povesť o babe flečnerke
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Pezinku
 Zoznam nákupných centier a parkov v Pezinku
 Zoznam ulíc v Pezinku
 Zoznam vinohradníckych honov v Pezinku
 Zrážka vlakov v Pezinku

 Iné projekty 

 Externé odkazy 

 www.apsida.sk - profil Kostola sv. Žigmunda
 Mestské múzeum
 Malokarpatské múzem


Kategória:Okres Pezinok
Kategória:Mestá na Slovensku
Kategória:Banské sídla na Slovensku