Slovenská koruna

Slovenská koruna (skratka je Sk, kód ISO 4217 je SKK) bola oficiálna mena, menová jednotka a zákonné platidlo Slovenska pred zavedením eura.

Bola zavedená 8. februára roku 1993, keď nahradila korunu česko-slovenskú. Ako mena zanikla 1. januára 2009 po zavedení eura ako novej meny na Slovensku, ako zákonné platidlo pri hotovostných peňažných platbách zanikla až 17. januára 2009 (po skončení tzv. duálneho obehu).

Koruna sa delila na 100 halierov (nemá oficiálnu skratku). Bankovky boli v nominálnych hodnotách 20 Sk, 50 Sk, 100 Sk, 200 Sk, 500 Sk, 1000 Sk a 5000 Sk. Mince existovali pre hodnoty 10 halierov, 20 halierov, 50 halierov, 1 koruna, 2 koruny, 5 korún a 10 korún. 31. decembra 2003 boli z obehu stiahnuté mince hodnoty 10 halierov a 20 halierov.

 Dejiny 
Národná banka Slovenska (NBS) začala zverejňovať denný kurzový lístok od roku 1993 so vznikom samostatnej meny – slovenskej koruny. Prvý denný kurzový lístok zverejnila ku dňu 4. januára 1993. Začiatok existencie samostatnej slovenskej koruny sa datuje na 8. februára 1993, kedy NBS prevzala po zániku Česko-Slovenska systém určovania kurzu slovenskej koruny k voľne vymeniteľným menám, ktorý sa používal v bývalej Štátnej banke československej. Znamená to, že bol zachovaný päťzložkový menový kôš (USD, DEM, ATS, GBP, FRF) a systém denného fixovania kurzu SKK. Kurz slovenskej koruny bol centrálnou bankou určený ako pevný (fixovaný). 

Od 14. júla 1994 do 2. októbra 1998 bola koruna napojená na menový kôš už len dvoch mien, v ktorom 60 % tvorila nemecká marka a 40 % americký dolár, čo  percentuálne odrážalo menovú štruktúru realizovaného zahraničného obchodu SR.

Fluktuačné pásmo, teda priestor, v rámci ktorého sa mohol kurz SKK pohybovať bez administratívneho zásahu centrálnej banky, bol spočiatku stanovený na ± 0,5 % a postupne sa rozširoval na ± 7 % od centrálnej parity. Zmena kurzu bola navyše brzdená ďalším významným obmedzením, jeho denná zmena nemohla presiahnuť 0,1 %. 

2. októbra 1998 bolo zrušené fluktuačného pásma a tiež naviazanie na menový kôš a bol zavedený voľne plávajúci kurz koruny (až do 25. novembra 2005), ktorý sa určuje na základe ponuky a dopytu na medzibankovom devízovom trhu.

 Prechod na euro 
Koruna po siedmich rokoch 25. novembra 2005 ukončila režim plávajúceho kurzu a vstúpila do pásma ERM II, kde zotrvala dva roky, čím splnila jedno zo štyroch Maastrichtských kritérií na zavedenie eura. Bývalý slovenský minister financií Ivan Mikloš spolu s guvernérom Národnej banky Ivanom Šramkom dohodli podmienky vstupu s Európskou centrálnou bankou a ministrami financií ostatných štátov únie 24. novembra 2005. Vláda aj Národná banka pôvodne za termín vstupu do ERM II verejne označovali polovicu roka 2006, najmä kvôli možným špekuláciám sa obe strany snažili zachovať diskrétnosť, čo prikazujú aj pravidlá Európskej menovej únie. Od pondelka 28. novembra 2006 bol kurz koruny zafixovaný na hodnote 38,455 koruny za euro. Podľa dohody bola koruna na euro naviazaná pomerne voľne, oproti tejto centrálnej parite mohol oslabiť alebo spevnieť až o 15 %, teda kurz mohol kolísať v rozmedzí od 32,69 do 44,22 SKK/EUR.

S účinnosťou od pondelka 19. marca 2007 na základe žiadosti slovenských úradov schválila Európska centrálna banka úpravu stredového kurzu slovenskej koruny voči euru v mechanizme výmenných kurzov (ERM II) na úroveň 35,4424 SKK/EUR, čo bolo 8,5 % pod úrovňou vtedajšej centrálnej parity. Slovenskej mene sa tak v rámci fluktuačného pásma otvoril nový priestor pre posilňovanie, keď novým rozmedzím bola úroveň od 30,126 do 40,758 SKK/EUR.

28. mája 2008 bola centrálna parita opäť posunutá, tentoraz o 15 percent, na 30,126 SKK/EUR, čo bola dovtedy spodná hranica fluktuačného pásma. Novým rozmedzím sa stala úroveň od 25,6071 do 34,6449 SKK/EUR.

3. júna 2008 ministri financií členských krajín Európskej únie na zasadnutí Rady EÚ pre ekonomické a finančné otázky (ECOFIN) v Luxemburgu bez diskusie schválili vstup Slovenska do eurozóny 1. januára 2009.

8. júla 2008 ministri financií krajín Európskej únie rozhodli, že definitívny výmenný kurz slovenskej koruny k euru je 30,126 korún za euro, čo bola súčasná hodnota centrálnej parity a v tomto kurze sa budú meniť všetky ceny po prechode na euro.

1. januára 2009 bolo na Slovensku zavedené euro. Duálny obeh koruny a eura sa skončil dňa 16. januára 2009.

 Makroekonomické ukazovatele 
 Inflácia 
Inflácia krátko po osamostatnení SR dosahovala hodnoty okolo 25% pri ročnej báze Inflácia za rok 1993 (%) openiazoch.zoznam.sk. V priebehu rokov 1994 a 1995 klesala na prijateľnejšiu úroveň pod 10 percent. V ďalších rokoch sa stabilne pohybovala v okolí 7 percent, aj keď za cenu odkladu deregulácie niektorých cien, napríklad plynu, tepla, elektrickej energie atď. Ekonomické reformy prvej vlády Mikuláša Dzurindu, napríklad deregulácia niektorých cien spôsobili v roku 1999 jej rast na úroveň opäť presahujúcu  10 %. V polovici roku 2000 sa pri medziročnej báze opäť vrátila na hodnoty pod 10 %. Blížiace sa voľby v roku 2002 vládnymi rozhodnutiami spomalili dereguláciu a rovnako aj rast cien. Počas väčšej časti tohto roku sa inflácia pohybovala v okolí 3 %.

Voľby umožnili pokračovanie v reformách a počas roku 2003 sa inflácia vyhupla takmer na 10 %. V roku 2004 sa ceny stabilizovali a v roku 2005 Slovensko zažilo rok s rekordne nízkou infláciou. Nič na tom nezmenili ani rekordne vysoké ceny ropy (v priemere bola ropa v roku 2005 o dve pätiny drahšia ako v roku 2004), ktoré sa postupne prenášali do cien pohonných látok a energií.

Priemerná ročná inflácia bola podľa Štatistického úradu bola v roku 2005 2,7 percenta. Bolo to najmenej v histórii Slovenska, pre porovnanie v roku 2004 rástli ceny takmer trojnásobne rýchlejšie.

 Výmenný kurz voči iným menám 

Výmenný kurz voči iným menám bol do 25. novembra 2005 úplne voľný, aj keď jeho prudkým výkyvom sa snažila zabrániť NBS. Od tohto dátumu bol naviazaný na euro, aj keď pomerne voľne (presné údaje sú opísané v časti „Prechod na Euro“).

Slovenská koruna voči referenčným menám, na ktoré bola úzko naviazaná (napríklad euro) z dlhodobého hľadiska posilňovala. Podľa názoru ekonómov a centrálnej banky to bolo dané tromi faktormi: 
 ekonomické fundamenty rastu ekonomiky: slovenská ekonomika rástla rýchlejšie ako rástla Európska únia (vyšší rast produktivity práce); vyššia inflácia.
 očakávania: investori očakávali ďalší rast kurzu slovenskej koruny a jej nákupom vlastne podporovali ďalší rast.
 špekulácie: vyššie úrokové sadzby, ako boli v eurozóne, ktoré lákali krátkodobé investície do slovenskej meny.

Slovenská koruna bola silne závislá aj od ostatných mien v regióne – poľského zlotého, českej koruny a maďarského forintu. Centrálna banka očakávala po vstupe do ERM II odtrhnutie od týchto mien, no tieto očakávania sa nepotvrdili. Politické zmeny alebo významné ekonomické udalosti v susedných krajinách silno ovplyvňovali kurz slovenskej koruny voči euru. Spôsobené to bolo najmä tým, že veľká časť zahraničných investorov nakupovala slovenskú menu v jednom balíku spoločne s menami z regiónu, pričom nemali záujem detailnejšie sledovať ekonomickú situáciu na Slovensku a preferovali pohľad na celý región.

 Platidlá 
 Mince 
náhľad|Minca 5 korún (vpravo) bola založená na keltskej minci v Biatec (vľavo).
Mincová sústava Slovenskej republiky pozostávala z mincí piatich hodnôt: 10 korún, 5 korún, 2 koruny, 1 koruna, 50 halierov, 20 halierov a 10 halierov. Ku dňu 31. december 2003 prestali platiť mince v hodnote 10 halierov vzoru 1993 a mince v nominálnej hodnote 20 halierov vzoru 1993. Pre nominálnu hodnotu 50 halierov existovali dve rôzne verzie:
 Pôvodná z roku 1993.
 Nová z roku 1996. Bola v peňažnom obehu súbežne s mincou vzoru 1993. Minca bola námetovo zhodná s pôvodne vydanou. Zmenené boli výrobné parametre a použitý materiál.

Autorom výtvarných návrhov všetkých mincí bol Drahomír Zobek. Námet lícnych strán všetkých mincí je rovnaký. Obsahuje štátny znak Slovenskej republiky, pod ním je v dvoch riadkoch uvedený názov štátu. Ešte pod ním sa nachádza rok razby. Značka Mincovne Kremnica „MK“, ktorá mince vyrobila, je pod rokom razby. Pri spodnom okraji mince sa nachádza iniciálka priezviska autora návrhov všetkých mincí: „Z“.

Rubové strany mincí obsahujú okrem nominálnych hodnôt rôzne námety zo života na území Slovenska.

 Bankovky 
Prechod na Slovenskú korunu bol riešený dočasným používaním starých okolkovaných česko-slovenských bankoviek kolkom so slovenským znakom. 29. augusta 1993 bol daný do obehu prvý druh bankoviek – nominálnej hodnoty 50 Sk. V priebehu roka 1993 postupne nasledovala emisia ďalších štyroch druhov. Emisia bola ukončená v roku 1995 vydaním 5 000 Sk a 200 Sk bankoviek. V rokoch 1995 sa realizovala dotlač bankoviek hodnoty 20 Sk, 50 Sk a 1 000 Sk. Zároveň boli uskutočnené niektoré drobné úpravy výzoru a farieb bankoviek. Cieľom bolo dosiahnuť lepšie rozlíšenie v peňažnom obehu. V roku 1996 nasledovala emisia bankoviek v hodnotách 100 Sk a 500 Sk, rovnako s mierne zmeneným výzorom, ktorá sledovala rovnaký cieľ.

Ďalšia emisia bankoviek sa uskutočnila v rokoch 1999 a 2000, keď bola zvýšená ochrana bankoviek doplnením nových ochranných prvkov. Okrem vodoznaku bol pridaný ďalší vysokosvetlý vodoznak, na rubovej strane bol papier potiahnutý irizujúcim povlakom potlačeným linkami vytvárajúcimi štylizovaný obraz. Špeciálnu ochranu mala najmä bankovka v hodnote 5 000 Sk, kde nad metalickou fóliou pribudol prvok v tvare polmesiaca. Na lícnej strane 1 000 Sk bankovky bola do papiera vlisovaná vysokoreflexná fólia zlatej farby.

V decembri 1999 boli pri príležitosti príchodu roku 2000 vydané špeciálne pamätné bankovky v limitovanom množstve (v spodnej časti majú aplikovanú metalizovanú striebornú alebo zlatú fóliu so symbolom a textom pripomínajúcim rok 2000).

V peňažnom obehu bolo v koncovom období sedem druhov bankoviek v nominálnych hodnotách 5 000 Sk, 1 000 Sk, 500 Sk, 200 Sk, 100 Sk, 50 Sk a 20 Sk. Autorom výtvarných návrhov všetkých bankoviek bol Jozef Bubák.

 Opis Bankovka v hodnote 20 Sk na lícnej strane obsahuje portrét prvého známeho slovenského vládcu, kniežaťa Pribinu, ktorý sídlil v Nitre do roku 833. Na rubovej strane bankovky je zobrazený Nitriansky hrad – svedok bohatej minulosti mesta Nitry, ktorá bola až do 11. storočia strediskom významného politického útvaru – kniežatstva. Týmto motívom sa viacnásobne prelína časť koráľkového náhrdelníka z 9. storočia s bronzovým príveskom v tvare mesiaca, ktorý pochádza z archeologického náleziska Nitra-Lupka. Bankovka v hodnote 50 Sk na lícnej strane pripomína prvých slovanským vierozvestov, sv. Cyrila a sv. Metoda. Na rubovej strane bankovky je motív zobrazujúci dve ruky, medzi ktorými je prvých sedem písmen staroslovienskej abecedy hlaholiky ako symbol daru svätcov starým Slovanom. Zrkadlovo obrátená silueta stredovekého kostolíka z Dražoviec (okres Nitra) je symbolom raného kresťanstva na území Slovenska. Bankovka v hodnote 100 Sk na lícnej strane zobrazuje Madonu podľa plastiky z oltára Narodenia v kostole svätého Jakuba v Levoči. Autorom gotickej plastiky je významný stredoveký sochár a rezbár Majster Pavol. Na rubovej strane bankovky je miesto pôsobenia Majstra Pavla – Levoča s dvoma dominantami, kostolom svätého Jakuba a historickou radnicou. Týmto motívom sa prelína vyobrazenie svorníka zo sakristie starého minoritského kostola v Levoči. Bankovka v hodnote 200 Sk má na lícnej strane vytlačený portrét Antona Bernoláka (1762 – 1813), kňaza, jazykovedca, jedného z predstaviteľov slovenského národného obrodenia, stúpenca osvietenských ideálov. Do dejín slovenského národa sa zapísal ako prvý kodifikátor slovenského spisovného jazyka – tzv. bernolákovčiny. Na rubovej strane bankovky je vyobrazená historická veduta Trnavy z 18. storočia. V popredí dominuje súčasný pohľad na symbol mesta – renesančnú Mestskú vežu. Bankovka v hodnote 500 Sk. Námetom lícnej strany bankovky je jedna z najvýznamnejších osobností slovenského národa 19. storočia – Ľudovít Štúr, hlavný tvorca koncepcie slovenskej národnej samobytnosti, kodifikátor spisovnej slovenčiny. Rubovú stranu tvorí kompozícia Bratislavského hradu s barokovým chrámom svätého Mikuláša a časťou veže gotického kostola Klarisiek. Uprostred kompozície je najstaršie pôdorysné vyobrazenie Bratislavy z 15. storočia z drevorytu CHRONICA PICTA – Bratislavský hrad, tri kostoly v opevnení a štylizované zobrazenie Dunaja. Bankovka v hodnote 1000 Sk na lícnej strane zobrazuje portrét Andreja Hlinku (* 1864 – † 1938), významnej osobnosti moderných slovenských dejín, ktorý výrazne ovplyvnil národnouvedomovací proces a spoločensko-politický pohyb na Slovensku. Na rubovej strane bankovky sú vyobrazené prvky, ktoré súvisia s miestami jeho pôsobenia. Ústredným motívom je Madona Ochrankyňa zo stredovekej nástennej maľby rímskokatolíckeho kostola v Sliačoch pri Ružomberku. Ľavú časť bankovky vypĺňa obraz rímskokatolíckeho kostola sv. Ondreja v Ružomberku a v ľavej časti plášťa Madony je zakomponovaný motív Hlinkovho mauzólea. Bankovka v hodnote 5000 Sk obsahuje na lícnej strane portrét Milana Rastislava Štefánika (* 1880 – † 1919), významného diplomata, politika, vojaka a astronóma, doplnený po ľavej strane výtvarnými prvkami znázorňujúcimi Slnko a polmesiac charakterizujúce časť jeho života, ktorú venoval výskumom a pozorovaniam v oblasti astronómie. Na rubovej strane bankovky je zobrazená mohyla M. R. Štefánika na Bradle. Cez tlačový obrazec sa prelína časť súhvezdia Veľkej medvedice a v pravej hornej a dolnej časti obrazca sú vyobrazené kvety ponikleca veľkokvetého.

 Zberateľské pamätné mince 

Zoznam pamätných mincí vydávaných v Kremnickej mincovni od vzniku samostatnej Slovenskej republiky do prijatia eura na Slovensku.http://www.mint.sk

 100 korunové pamätné mince 
 1993 – Vznik samostatnej Slovenskej republiky

 200 korunové pamätné mince 
 1993 – 150 rokov spisovnej slovenčiny
 1993 – 200. výročie narodenia Jána Kollára
 1994 – 100. výročie MOV
 1994 – 100. výročie narodenia Janka Alexyho
 1994 – 50. výročie SNP
 1995 – 200. výročie narodenia Pavla Jozefa Šafárika
 1995 – 100. výročie narodenia Mikuláša Galandu
 1995 – Rok ochrany Európskej prírody
 1996 – 100. výročie otvorenia prevádzky zubačky Štrba-Štrbské Pleso
 1996 – 200. výročie narodenia Samuela Jurkoviča
 1996 – 250. výročie narodenia Mórica Beňovského
 1996 – 100. výročie usporiadania 1. novodobých olympijských hier
 1996 – 100. výročie narodenia J. C. Hronského
 1997 – 150. výročie narodenia Svetozára Hurbana Vajanského
 1997 – Svetové dedičstvo UNESCO – Banská Štiavnica
 1997 – 200. výročie narodenia Štefana Moyzesa
 1998 – Slovenská národná galéria
 1998 – 150. rokov, 1. parný vlak na Slovensku
 1998 – 150. výročie vzniku SNR a vypuknutie Slovenského povstania 1848 – 1849
 1998 – Spišský hrad
 1998 – 100 rokov narodenia Jána Smreka
 1999 – 150. výročie narodenia, Pavol Országh Hviezdoslav
 1999 – 50. výročie založenia, Slovenská filharmónia
 2000 – 250. výročie narodenia Juraja Fándlyho
 2001 – Alexander Dubček, 80. výročie narodenia
 2002 – Ľudovít Fulla – 100.výročie narodenia
 2002 – Svetové dedičstvo UNESCO – Vlkolínec rezervácia ľudovej architektúry
 2003 – Imrich Karvaš – 100. výročie narodenia
 2003 – Jozef Škultéty – 150. výročie narodenia
 2004 – Wolfgang Kempelen – 200.výročie úmrtia
 2004 – Vstup Slovenskej republiky do Európskej únie
 2004 – Ján Andrej Segner – 300.výročie narodenia
 2004 – Svetové dedičstvo UNESCO – Bardejov, mestská pamiatková rezervácia
 2005 – Bratislavské korunovácie – 350.výročie korunovácie Leopolda I.
 2005 – Podpísanie Bratislavského mieru po víťazstve vojsk Napoleona I. v bitke pri Slavkove – 200.výročie
 2006 – Karol Kuzmány – 200.výročie narodenia
 2007 – Jozef Maximilián Petzval – 200. výročie narodenia
 2008 – Andrej Kmeť – 100. výročie úmrtia

 500 korunové pamätné mince 
 1994 – Národný park Slovenský raj
 1995 – 1. električka v Bratislave
 1997 – Pieninský národný park
 1999 – 50. výročie vyhlásenia, Tatranský národný park
 1999 – 500. výročie, Razba prvých toliar. mincí na Slovensku v Kremnici
 2000 – 250. výročie úmrtia Samuela Mikovíniho
 2001 – Ochrana prírody a krajiny – Národný park Malá Fatra
 2001 – Začiatok 3. tisícročia
 2005 – Ochrana prírody a krajiny – Národný park Slovenský kras
 2006 – Ochrana prírody a krajiny – Národný park Muránska planina 
 2007 – Ukončenie výstavby Starej pevnosti v Komárne – 450. výročie
 2008 – Ochrana prírody a krajiny – Národný park Nízke Tatry

 1 000 korunové pamätné mince 
 2003 – 10. výročie vzniku samostatnej Slovenskej republiky

 2 000 korunové pamätné mince 
 2000 – Rok 2000 (Bimilénium)

 5 000 korunové pamätné mince 
 1994 – 1100. výročie smrti Svätopluka
 1997 – Svetové dedičstvo UNESCO – Banská Štiavnica
 1998 – Spišský hrad – UNESCO
 1999 – 500. výročie, Razba prvých toliar.mincí na Slovensku v Kremnici
 2001 – Začiatok 3. tisícročia
 2002 – Svetové dedičstvo UNESCO – Vlkolínec rezervácia ľudovej architektúry
 2004 – Svetové dedičstvo UNESCO – Bardejov, mestská pamiatková rezervácia
 2005 – Bratislavské korunovácie – 350.výročie korunovácie Leopolda I.
 2006 – Mojmír II. – 1100 výročie úmrtia
 2008 – Bratislavské korunovácie – 400. výročie korunovácie Mateja II.

 10 000 korunové pamätné mince 
 2000 – Rok 2000 (Bimilénium)
 2003 – 10. výročie vzniku samostatnej Slovenskej republiky 
 2004 – Vstup Slovenskej republiky do Európskej únie
 2008 – Rozlúčka so slovenskou korunou

Nasledujúce pamätné eurové mince sa nachádzajú v príslušnej sekcii o Slovenských euro minciach.

 Referencie 

 Pozri aj 
 Koruna slovenská
 Koruna česko-slovenská

 Externé odkazy 
 Národná banka Slovenska
 Prehľad o českých a slovenských bankovkách a papierových platidlách (katalóg, galéria a ďalšie informácie)

 Iné projekty 

Kategória:Meny v Európe
Kategória:Koruna
Kategória:Ekonomika na Slovensku
Kategória:Vzniklo v 1993
Kategória:Meny nahradené eurom