Zoznam vládcov Byzantskej ríše

Toto je zoznam vládcov Byzantskej ríše

Poznámka:
Začiatok Byzantskej ríše je sporný, pretože sama seba považovala za pokračovateľku Rímskej ríše (pozri Vznik Byzantskej ríše). Za „prvých“ byzantských cisárov sa považujú najčastejšie:
 Konštantín I. Veľký (306/324 - 337) - prvý kresťanský cisár, ktorý roku 330 presunul hlavné mesto do Carihradu
 Valens (364 - 378) - bitka pri Adrianopole roku 378 sa niekedy považuje za začiatok stredoveku
 Arkadios (395 - 408)- čiže začiatok Byzantskej ríše roku 395; toto je najčastejší úzus pre začiatok ríše 
 Zénón (474 - 491) - za jeho vlády roku 476 fakticky zanikla Západorímska ríša
 Hérakleios (610 - 641) - nahradil tradičný starorímsky cisársky titul „augustus“ gréckym cisárskym titulom „basileus“ a urobil gréčtinu úradným jazykom

 Konštantínovská dynastia (Konštantínova dynastia) 
 Konštantín I. Veľký (272 po Kr. – 337, vládol 306/324 – 337)
 Konstantios II. (317 – 361, vládol 337 – 361) – syn Konštantína I. 
 Julián Apostata (331 – 363, vládol 361 – 363) – zať Konštantína I., švagor a prvý bratranec Konstantia II., vnuk Konstantia I.

 Nedynastický vládca 
 Iovianus (332 – 364, vládol 363 – 364) – vojak Juliána

 Valentiniánska dynastia (Valentiniánovci)
 Valens (328 – 378, vládol 364 – 378) – brat západorímskeho cisára Valentiniána I. 
 Theodosiovská dynastia (Theodosiova dynastia) 
 Theodosios I. Veľký (346 – 395, vládol 379 – 395) – mal za manželku Valensovu neter
 Arkadios (377 – 408, vládol 395 – 408) – syn Theodosia I. 
 Theodosios II.(401 – 450, vládol 408 – 450) – syn Arkadia
 Markianos, (392 – 457, vládol 450 – 457) – zať Arkadia, švagor Theodosia II.

 Trácka dynastia (Leónova dynastia) 
 Lev I. Veľký (401 – 474, vládol 457 – 474)
 Lev II. (467 – 474, vládol 474) – vnuk Leva I. 
 Zénón Tarasius (425 – 491, vládol 474 – 491) – zať Leva I. (prvý manžel Ariadny), otec Leva II. 
 Basiliskos (proticisár) (???-476, vládol 475 – 476) – švagor Leva I. 
 Anastasios I. (430 – 518, vládol 491 – 518) – zať Leva I. (druhý manžel Ariadny)

 Justínovská dynastia (Justínova dynastia, Justiniánova dynastia) 
 Justín I. Veľký (450 – 527, vládol 518 – 527)
 Justinián I. Veľký (482 – 565, vládol 527 – 565) – synovec Justína I. 
 Justín II. (520 – 578, vládol 565 – 578) – synovec Justiniána I. 
 Tiberios II. Konštantín (540 – 582, vládol 578 – 582) – svokor prasynovca Justínia I.; Comes Excubitorum za vlády Justínia II. ; adoptovaný Justíniom II. v roku 574
 Maurikios I. Tiberios (539 – 602, vládol 582 – 602) – zať Tibéria II. 
 Nedynastickí vládca 
 Fókas Tyran (???-610, vládol 602 – 610) – zvrhol Maurikia

 Hérakleiovci (Hérakleiova dynastia) 
 Hérakleios (575 – 641, vládol 610 – 641)
 Konštantín III. Herakleios (612 – 641, vládol 641) – syn Herakleia
 Héraklónas Konštantín (626 – 641, vládol 641) – syn Herakleia, nevlastný brat Konštantína III. 
 Konstans II. Herakleios Pogonatus (Bradatý) (630 – 668, vládol 641 – 668) – syn Konštantína III. 
 Konštantín IV. (649 – 685, vládol 668 – 685) – syn Konstansa II. 
 Justinián II. Rhinotmétos (668 – 711, prvá vláda 685 – 695) – syn Konštantína IV. 
 Nedynastickí vládcovia 
 Leontios II. (695 – 698) – generál ,zvrhol Justiniána II. 
 Tiberios III. Apsimar (698 – 705) – vojak, zvrhol Leontia II. 
 Hérakleiovci (Hérakleiova dynastia) 
 Justinián II. Rhinotmétos (druhá vláda 705 – 711)

 Nedynastickí vládcovia 
 Filippikos Bardanes (vládol 711 – 713) – vojak; uzurpátor
 Anastasios II. (???-721, vládol 713 – 715) – tajomník Filippika zvolený senátom
 Theodosios III. (vládol 715 – 717) – vyberač daní; vyhlásený za cisára rebelujúcim vojskom

 Sýrska dynastia (isaurská dynastia, isaurijská dynastia) 
 Lev III. Isauros / Sýrsky (675 – 741, vládol 717 – 741)
 Konštantín V. Copronymus (718 – 745, prvá vláda 741) – syn Lev III
 Artabasdus (proticisár, vládol 741 – 743) – zať Leva III., švagor Konštantína V. 
 Konštantín V. Copronymus (druhá vláda 743 – 775)
 Lev IV. Chazar (750 – 780, vládol 775 – 780) – syn Konštantína V. 
 Konštantín VI. Oslepený (771 – 797, vládol 780 – 797) – syn Leva IV. 
 Irena z Atén (755 – 803, vládla 790 a 797 – 802) – manželka Leva IV., matka Konštantína VI.

 Nedynastickí vládcovia 
 Nikeforos I. Generál Logothét (vládol 802 – 811) – logothét za vlády Ireny
 Staurakios (vládol 811) – syn Nikefora I. 
 Michal I. Rhangabe (vládol 811 – 813) – zať Nikefora I., švagor Staurakia
 Lev V. Arménsky (775 – 820, vládol 813 – 820) – generál za Michala I.

 Amorijská dynastia (frýgická dynastia) 
 Michal II. Amorijský (770 – 829, vládol 820 – 829) – zať Konštantína VI. 
 Teofil (813 – 842, vládol 829 – 842) – syn Michala II. 
 Michal III. Opilec (840 – 867, vládol 842 – 867) – syn Theofila

 Macedónska dynastia 
 Bazil I. Macedónsky (811 – 886, vládol 867 – 886) – mal za manželku vdovu Michala III. 
 Lev VI. Múdry (866 – 912, vládol 886 – 912) – považovaný za syna Basileia I. ; pravdepodobne syn Michala III. 
 Alexander III. (870 – 913, vládol 912 – 913) – syn Basileia I. 
 Konštantín VII. Porfyrogenétos (905 – 959, vládol 913 – 959) – syn Leva VI.
 Roman I. Lakapenos (spolucisár), (870 – 948, vládol 920 – 944) – svokor Konštantína VII. 
 Roman II. Porfyrogenétos (939 – 963, vládol 959 – 963) – syn Konštantína VII.
 Nikeforos II. Fokas (912 – 969, vládol 963 – 969) – mal za manželku vdovu Romana II.; nevlastný otec Basileia II. a Konštantína VIII. 
 Ján I. Tzimiskes (925 – 976, vládol 969 – 976) – švagor Romana II. 
 Bazil II. Bulharobijca (958 – 1025, vládol 976 – 1025) – syn Romana II. 
 Konštantín VIII. Porfyrogenétos (960 – 1028, vládol 1025 – 1028) – syn Romana II., brat Basileia II.
 Roman III. Argyros (968 – 1034, vládol 1028 – 1034) – zať Konštantína VIII. (prvý manžel Zoe)
 Michal IV. Paflagónsky (1010 – 1041, vládol 1034 – 1041) – mal za manželku vdovu Zoe
 Michal V. Kalafates (1015 – 1042, vládol 1041 – 1042) – synovec Michala IV.
 Zoe Porfyrogenéta a Theodora Porphyrogenéta (vládli 1042)
 Konštantín IX. Monomachos (1000 – 1055, vládol 1042 – 1055) – mal za manželku vdovu Michala IV. (tretí manžel Zoe)
 Theodora Porphyrogenéta, (980 – 1056, druhá vláda 1055 – 1056) – dcéra Konštantína VIII. (sestra Zoe)

 Nedynastický vládca 
 Michal VI. Stratiotikos (vládol 1056 – 1057) – vybrala ho Theodora

 Komnénovci (Komnenovci, Komnénos/Komnenos/Komninos) 
 Izák I. (1007 – 1060, vládol 1057 – 1059) – zvrhol Michala VI. 

 Duk(as)ovci (Doukas/Dukas/Dúkas) 
 Konštantín X. (1006 – 1067, vládol 1059 – 1067) – vybraný po Izákovom odchode do dôchodku
 Roman IV. Diogenes (1032 – 1072,vládol 1067 – 1071) – mal za manželku vdovu Konštantína X. Eudóciu Macrembolitissu
 Michal VII. (1050 - 1090, vládol 1071 - 1078) - syn Konštantína X.
 Nikeforos III. Botaneiates (1001 – 1081, vládol 1078 – 1081) – oženil sa s dcérou Konštantína X. a potom ju zapudil a vzal si vdovu Michala VII.

 Komnénovci (Komnenovci, Komnénos/Komnenos/Komninos) 
 Alexios I. (1057 – 1118, vládol 1081 – 1118) – synovec Izáka I.; mal za manželku praneter Konštantína X.
 Ján II. (1087 – 1143, vládol 1118 – 1143) – syn Alexia I. 
 Manuel I. (1118 – 1180, vládol 1143 – 1180) – syn Jána II. 
 Alexios II. (1169 – 1183, vládol 1180 – 1183) – syn Manuela I. 
 Andronikos I. (1118 – 1185, vládol 1183 – 1185) – vnuk Alexia I.; synovec Jána II.; prvý bratranec Alexia II. ; mal za manželku vdovu Alexia II.

 Angelovci (Angelos) 
 Izák II. (1156 – 1204, prvá vláda 1185 – 1195) – pravnuk Alexia I. 
 Alexios III. (1153 – 1211, vládol 1195 – 1203) – brat Izáka II. 
 Alexios IV. (1182 – 1204, prvá vláda 1203 – 1204) – syn Izáka II. 
 Izák II. a Alexios IV. (druhá vláda 1203 – 1204)
 Alexios V. Dukas Murtzuflos (1140 – 1204, vládol 1204) – zať Alexia III.

 Laskar(is)ovci (Laskaridovci, Laskaris)  
V exile v Nikajskom cisárstve
 Theodor I. (1174 – 1222, vládol 1204 – 1222) – zať Alexia III. 
 Ján III. Dukas Vatatzes (1192 – 1254, vládol 1222 – 1254) – zať Theodora I. 
 Theodor II. (1221 – 1258, vládol 1254 – 1258) – syn Jána III. 
 Ján IV. (1250 – 1305, vládol 1258 – 1261) – syn Theodora II.

 Palaiologovci (Palaiologos/Paleologos) 
 Michal VIII. (1224 – 1282, vládol 1259/1261 – 1282) – 1259 – 1261 ešte v Nikajskom cisárstve ako spolucisár Jána IV. 
 Andronikos II.  (1258 – 1332, vládol 1282 – 1328) – syn Michala VIII. 
 Michal IX.  (fakticky spoluvládol 1295-1320) – syn a kolega Andronika II., nevládol vo vlastnom mene
 Andronikos III. (1297 – 1341, vládol 1328 – 1341) – vnuk Andronika II. 
 Ján V. (1332 – 1391, vládol 1341 – 1391) – syn Andronika III. 
 Ján VI. Kantakuzénos (1295 – 1383, regent 1341-1347, spolucisár 1347 – 1355) – svokor Jána V.
 Andronikos IV. (1348 – 1385, proticisár 1376 – 1379) – syn Jána V. 
 Ján VII.  (1370 – 1408, prvá vláda ako proticisár 1390) – syn Andronikos IV
 Manuel II.  (1350 – 1425, vládol 1391 – 1425) – syn Jána V., brat Andronika IV. 
 Ján VII. (druhá vláda ako spolucisár 1399 – 1402 (a 1408 v Solúne)) – syn Andronika IV. 
 Ján VIII.  (1392 – 1448, vládol 1425 – 1448) – syn Manuela II. 
 Konštantín XI.  (1405 – 1453, vládol 1448 – 1453) – syn Manuela II., brat Jána VIII. 

V roku 1453 turecký sultán Mehmed II. dobyl Carihrad a nárokoval si titul caesar (cézar, t. j. cisár); jeho nasledovníci v tomto nároku pokračovali.

 Pozri aj 
 Zoznam vládcov starovekého Ríma
 Staroveký Rím
 Byzantská ríša

 Externé odkazy 






Kategória:Byzantskí cisári
Byzancia