Lotyšsko

Lotyšsko, lotyšsky:, dlhý tvar Lotyšská republika, je štát v severovýchodnej Európe, prostredná z troch pobaltských krajín. Na juhu hraničí s Litvou (dĺžka hraníc ), na juhovýchode s Bieloruskom (), na východe s Ruskom () a na severe s Estónskom (). Na západe krajinu obmýva na vyše  Baltské more.

 Územie 
náhľad|vľavo|Kultúrne-historické regióny Lotyšska
Lotyšská republika sa delí na päť kultúrno-historických regiónov:
 Kurlandia (na západe)
 Zemgalsko (na juhu)
 Vidzeme (v strede a na severovýchode)
 Latgalsko (na východe)
 Sēlija (na juhovýchode)

 Dejiny 

 Povrch a podnebie 
Lotyšsko sa nachádza na najzápadnejšej časti Východoeurópskej nížiny. Väčšina krajiny je rovinatá, mierne zvlnený terén je iba vo východnej časti krajiny. Najvyšším bodom je vrch Gaiziņkalns vo Vidzemských pahorkoch s nadmorskou výškou 311,6 metrov.  Asi  98 % krajiny leží v nadmorskej výške pod . Plytký Rižský záliv v Baltskom mori sa nachádza na severozápade krajiny.

Prevažná časť (40 %) lotyšského územia je pokrytá borovicovými a zmiešanými lesmi. Úrodné pôdy v krajine sa nachádzajú väčšinou na území Zemgalska.

Územie Lotyšska spadá do mierneho klimatického pásma s chladným letom (okolo 17 °C) a miernymi zimami (-5 °C). Klimatické pásmo je ovplyvnené blízkosťou Baltského mora a Atlantického oceánu. Za rok v krajine naprší okolo  zrážok.

 Vodstvo 
Lotyšskom preteká vyše 700 riek a riečok. Všetky tieto rieky patria k úmoriu Baltského mora. Najväčšími riekami sú Daugava, Lielupe, Gauja a Venta. V krajine sa nachádza viac ako 2 256 jazier, dosahujúcich veľkosť viac ako jeden hektár. Všetky jazerá dohromady tvoria 6 % územia Lotyšska.

Na rieke Daugava sa nachádzajú dve veľké mestá Lotyšska, a to hlavné mesto Riga a Daugavpils. Tretie najväčšie mesto Liepāja je situované na pobreží Baltského mora.

 Obyvateľstvo 
Lotyšsko bolo tradične mnohonárodnou krajinou, no jeho etnický obraz sa v 20. storočí do značnej miery zmenil.

V roku 1897 tu podľa sčítania obyvateľstva bolo okolo 1,9 milióna ľudí 68 % Lotyšov, 12 % Rusov, 7,4 % Židov, 6,2 % Nemcov a 3,4 % Poliakov.

V roku 1935 bol podiel Lotyšov asi 77 % (takmer 1,5 milióna obyvateľov), ale v dramatických štyridsiatych rokoch sa obraz začal meniť. Asi 20 000 Nemcov opustilo krajinu po uzatvorení paktu Ribbentrop-Molotov v roku 1939, keď Lotyšsko pripadlo do sovietskej sféry. Po pripojení k ZSSR v roku 1940 poslala nová moc v priebehu niekoľkých mesiacov takmer 30 000 ľudí do pracovných táborov. Počas vojny zahynulo vyše 200 000 občanov Lotyšska, vrátane cca 70 000 Židov.

Lotyši majú početnú prevahu na vidieku a v menších mestách, vo väčších aglomeráciách majú väčšinu Rusi a iné minority.

Po roku 1944, keď krajinu znova pripojili k ZSSR, opäť nastúpili masové deportácie (len roku 1949 postihli vyše 40 000 ľudí) a začal sa prílev Rusov a iných etník ZSSR. V dôsledku týchto zmien sa v roku 1959 znížil podiel etnických Lotyšov na 62 % a po polstoročí sovietizácie a rusifikácie v roku 1989 na 52 % (1,39 miliónov obyvateľov). 

Toto dedičstvo výrazne zaťažuje národnostnú politiku súčasného Lotyšska. Z cca 700 000 Rusov má takmer polovica lotyšské občianstvo, ostatní sú trpení ako cudzinci s povolením na trvalý pobyt, štát však vyvíja tlak na ich naturalizáciu. Celkovo nemá občianstvo okolo 420 000 obyvateľov krajiny (z nich je takmer 280 000 Rusov). Ich deti, ktoré sa narodili po roku 1991, získavajú občianstvo bez naturalizačnej procedúry.

V krajine žije aj malá skupina Livóncov, pôvodných obyvateľov Livónska, ktorí patria k ugrofínskej jazykovej rodine. Sú príbuznými Estóncov.

Súčasné zloženie obyvateľstva Lotyšskej republiky:stat.gov.lv Population by nationality at the beginning of the year 1935 - 2022
 Lotyši – 63,0 %
 Rusi – 24,2 % 
 Bielorusi – 3,1 %
 Ukrajinci – 2,2 %
 Poliaci – 1,9 %
 Litovci – 1,1 %
 iní – 4,5 %

Lotyšsko má najväčší počet príslušníkov národných menšín v Európskej únii. Stále nie je doriešený problém občianskeho statusu Rusov. Podmienkou získania občianstva bol test z lotyšského jazyka, ktorý mnohí miestni Rusi nedokázali splniť, aj keď situácia sa oproti začiatku 90. rokov 20. storočia zlepšila.

 Vierovyznanie 
Prevažujúcim náboženstvom v histórii bolo luteránstvo (Evanjelická luteránska cirkev v Lotýšsku). Z hľadiska náboženskej štruktúry v krajine žijú luteráni(20 %), rímskokatolíci (21 %), pravoslávni (24 %), ateisti (15 %). 20 % obyvateľstva je bez vyznania alebo uvádza iné náboženské vierovyznanie. Krajina je výrazne sekularizovaná a náboženstvo, najmä v protestantských oblastiach nezohráva veľkú úlohu. 

Rímskokatolícke náboženstvo je rozšírené najmä v Latgalsku na východe krajiny. Kým ostatné územia krajiny patrili pod zvrchovanosť protestantského Švédska, územie Latgalska bolo až do delenia Poľska súčasťou katolíckeho Poľského kráľovstva a jeho obyvatelia až do súčasnosti sú rímskymi katolíkmi. Katolíkmi sú aj príslušníci poľskej a litovskej menšiny. Jeden z najkrajších katolíckych chrámov sa nachádza v malom mestečku Aglona, neďaleko od mesta Daugavpils. V dňoch 14. a 15. augusta sa tam koná národná púť. Pravoslávie vyznávajú najmä Rusi, Ukrajinci a Bielorusi. V 20. storočí sa oživil záujem o predkresťanské náboženstvo starých Baltov – Dievturība.

 Súčasné politické pomery 
Lotyšsko je parlamentnou demokraciou. Prezident, ktorého volí jednokomorový parlament (Saeima), má len reprezentatívnu funkciu ako hlava štátu. Funkciu prezidenta zastáva od júla 2019 Egils Levits.Parlamentné hlasovanie. saeima.lv Predsedom vlády je v súčasnosti Evika Siliňová (od 15. septembra 2023).

V lete 2022 Lotyšsko formálne vedie pravicová koalícia vedená stranami „Konzervatívci“, „Národná únia“ a „Za rozvoj“. V opozícii sú proruskí „Harmónia“ a „Roľnícky zväz“. Na jeseň 2022 sú naplánované nové voľby, v ktorých sa neočakávajú zásadné zmeny v pomere síl.

K najrešpektovanejším a najobľúbenejším postavám lotyšskej politiky patrí bývalá prezidentka Vaira Vīķe-Freiberga, ktorá sa narodila v Lotyšsku, ale roky, keď bola krajina súčasťou ZSSR, strávila v Kanade.

 Mestá 

 Riga (605 802)
 Daugavpils (79 120)
 Liepāja (67 360)
 Jelgava (54 694)
 Jūrmala (50 561)
 Ventspils (32 955)
 Rēzekne (26 481)
 Ogre (22 872)
 Valmiera (22 757)
 Jēkabpils (21 418)stat.gov.lv. Population ... in regions, cities, towns and municipalities after administrative-territorial reform in 2021

 Administratívne rozdelenie 
náhľad|400 px|Lotyšské oblastí od roku 2021.
Lotyšsko od roku 2021 je rozdelené na 36 oblastí (novads) a 7 miest s osobitným štatútom.

 	Aizkraukles novads
 	Alūksnes novads
 	Augšdaugavas novads
 	Ādažu novads
 	Balvu novads
 	Bauskas novads
 	Cēsu novads
 	Dienvidkurzemes novads
 	Daugavpils
 	Daugavpils novads
 	Dobeles novads
 	Gulbenes novads 	Jelgava
 	Jelgavas novads
 	Jēkabpils
 	Jēkabpils novads
 	Jūrmala
 	Krāslavas novads
 	Kuldīgas novads
 	Ķekavas novads
 	Liepāja
 	Limbažu novads
 	Līvānu novads
 	Ludzas novads 	Madonas novads
 	Mārupes novads
 	Ogres novads
 	Olaines novads
 	Preiļu novads
 	Rēzekne
 	Rēzeknes novads
 	Riga
 	Ropažu novads
 	Salaspils novads
 	Saldus novads
 	Saulkrastu novads 	Siguldas novads
 	Smiltenes novads
 	Talsu novads
 	Tukuma novads
 	Valkas novads
 	Valmiera
 	Valmieras novads
 	Varakļānu novads
 	Ventspils
 	Ventspils novads

 Referencie 

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Informácie o Lotyšsku (slovensky)
 Informácie a cestopis o Lotyšsku (česky) 


Kategória:Krajiny EÚ
Kategória:Členovia NATO
Kategória:Členovia OSN
Kategória:Štáty v Európe