Bukurešť

Bukurešť () je hlavné a najväčšie mesto Rumunska. Má rozlohu 238 km² a takmer 1,9 milióna obyvateľov, v širšej metropolitnej oblasti žije asi 2,6 milióna ľudí.

 Dejiny 
náhľad|Bukurešť v roku 1837
Podľa rumunskej ľudovej povesti bola Bukurešť pomenovaná podľa pastiera Bucura. V rumunskom jazyku toto slovo znamená veselý. Na európske pomery to nie je veľmi staré mesto, prvá zmienka je z roku 1459. Prvýkrát sa spomína v listine kniežaťa Vlada Tepesa. V roku 1465 sa mesto stalo zimnou rezidenciou valašských panovníkov a od roku 1659 aj ich sídelným mestom. Mesto sa stalo križovatkou obchodných ciest, ale aj politickým, ekonomickým a duchovným centrom Valašského kniežatstva. Bolo a je aj duchovným centrom rumunských pravoslávnych kresťanov. Po zjednotení Valašska a Moldavska sa stalo hlavným mestom zjednoteného Rumunského kráľovstva. 

V období prvej svetovej vojny bolo okupované vojskami centrálnych mocností. Po roku 1918 sa stalo centrom Veľkého Rumunska (Romania Mare). Vďaka elegantnej architektúre sa niekedy nazýva aj Paríž Východu. Hoci veľká časť historického centra bola poškodená alebo zničená počas vojny alebo zemetraseniami, veľa sa zachovalo a v posledných rokoch prežíva mesto výrazný ekonomický a kultúrny rozvoj. Je to ekonomicky najprosperujúcejšie mesto Rumunska.

 Pamiatky 
 Palatul Patriarhiei 
Je to pravoslávny monastier postavený v 17. storočí na vrchu nad mestom. V roku 1688 bol monastiersky chrám povýšený na katedrálu. Neskôr sa stal sídlom hlavy rumunskej pravoslávnej cirkvi. V chráme bol v roku 1881 korunovaný aj prvý rumunský kráľ Karol I. Interiér zdobí nádherný ikonostas, nástenné maľby a sú tu uložené aj relikvie patróna mesta sv. Dimitrija Solúnskeho (rum. Dumitru).

 Chrám Stavropoelos 
Pravoslávny chrám, ktorý bol postavený v 18. storočí. Dal ho postaviť grécky pravoslávny mních, ktorý sa stal neskôr metropolitom v gréckom meste Stavropolis v severnom Grécku. Mimoriadne krásny je ikonostas a cenné drevorezby. Patrí k skutočným skvostom sakrálnej pravoslávnej architektúre v meste.

 Monastier Plumbuita 
V tomto pravoslávnom monastieri bola v roku 1580 vytlačená prvá kniha v Bukurešti. Aj jeho exteriér a interiér patria ku krásnym ukážkam pravoslávnej rumunskej architektúry. 

 Triumfálny oblúk 
Postavený bol v roku 1936 na pamiatku bojov a víťazstiev rumunskej armády v prvej svetovej vojne. Jeho vzorom sa stal víťazný oblúk v Paríži. Nachádzajú sa na ňom historické erby jednotlivých častí Rumunska (Valašsko, Moldavsko, Sedmohradsko, Bukovina, ... ). Oblúk je aj spomienkou na Romania Mare a národným symbolom Rumunov.

 Palatul Regal (kráľovský palác) 
Je to kráľovský palác, ktorý do roku 1947 slúžil ako rezidencia rumunských kráľov

 Palatul Parlamentului 

Bol palácom niekdajšieho diktátora Ceausesca. Je to ukážka megalománie komunistického režimu, ktorej padla za obeť veľká časť historického Starého mesta. Pod palácom sa nachádzajú kryty. Dnes je sídlom rumunských štátnych orgánov ( parlament, ústavný súd, ... )

 Obyvateľstvo 
 Etnické zloženie obyvateľstvaInstitutul național de statistică: Populaţia după etnie – macroregiuni, regiuni de dezvoltare, judeţe şi categorii de localităţi Dostupné online  
Dominantnou národnosťou v Bukurešti sú Rumuni, najvýraznejšou menšinou sú Rómovia. Okrem toho v meste žije aj množstvo malých menšín, napríklad Maďari (1,17 %), Turci (0,12 %), Židia (0,07 %), Nemci (0,06 %) a iní. 

 Náboženské zloženie obyvateľstvaInstitutul național de statistică: Populaţia după religie – macroregiuni, regiuni de dezvoltare, judeţe şi categorii de localităţi Dostupné online 
Dominantným náboženským vyznaním je Rumunské pravoslávie (84,31 %), s 1,17 % nasleduje Rímskokatolícka cirkev, Islam (0,5 %), Letničné hnutie (0,26 %) a iní.

 Historický vývin počtu obyvateľovInstitutul național de statistică: Populaţia la recensămintele din anii 1948, 1956, 1966, 1977, 1992, 2002 şi 2011 – categorii de localităţi şi judeţe Dostupné online  

 Doprava 
Rozsiahly systém verejnej dopravy je najväčší v Rumunsku a tretí najväčší v Európe. Je založený na podzemnej rýchlodráhe ako aj povrchovej doprave zloženej z autobusov, električiek, trolejbusov a ľahkej železnice. Dopĺňa ho systém súkromných taxíkov a minibusov. Metro a povrchová dopravná sieť bola začiatkom roku 2006 spojená. Mesto má dve blízke letiská - Baneasa a Otopeni.

 Metro 

Bukurešťské metro je jediný systém podzemnej dráhy v Rumunsku. Prvá linka M1 začala premávať v roku 1979, v súčasnosti má metro 4 linky, 62,4 km a 45 staníc.

 Osobnosti mesta 
 Henri Marie Coandă (* 1886 – † 1972), fyzik a vynálezca, priekopník aerodynamiky
 Jacob Levy Moreno (* 1889 – † 1974), americký psychiater a sociológ
 Edward G. Robinson (* 1893 – † 1973), americký herec
 Marcel Janco (* 1895 – † 1984), izraelský maliar a architekt
 Gheorghe Gheorghiu-Dej (* 1901 - † 1965), politik
 Ion Gheorghe Maurer (* 1902 - † 2000), politik a právnik
 Mircea Eliade (* 1907 – † 1986), filozof, religionista, prozaik a esejista
 Lucien Goldmann (* 1913 – † 1970), filozof
 Dinu Lipatti (* 1917 – † 1950), klavirista a skladateľ
 Vladimir Cosma (* 1940), skladateľ filmovej hudby
 Aurelian Andreescu (* 1942 – † 1986), spevák a herec
 Margareta Pâslaru (* 1943), speváčka, herečka, televízna producentka a režisérka
 Anda Călugăreanu (* 1946 - † 1992), speváčka a herečka
 Petre Roman (* 1946), politik
 Ilie Năstase (* 1946), tenista
 Alexandru Athanasiu (* 1955), politik a právnik
 Michael Cretu (* 1957), nemecký hudobný producent
 Irina Spîrle (* 1974), tenistka
 Andrew Ilie (* 1976), austrálsky tenista
 Alexandra Maria Lara (* 1978), nemecká herečka
 Marian Drăgulescu (* 1980), moderný gymnasta, olympijský medailista 
 Victor Hănescu (* 1981), tenista
 Marian Cozma (* 1982 – † 2009), hádzanár
 Edward Maya (* 1986), spevák a skladateľ
 Ioana Raluca Olaru (* 1989), tenistka
 Sorana Cîrste, (* 1990), tenistka

 Partnerské mestá 
  Ammán, Jordánsko, 1999
  Ankara, Turecko
  Atény, Grécko, 1993
  Atlanta, Georgia, USA, 1994
  Budapešť, Maďarsko, 1997
  Kišinev, Moldavsko
  Peking, Čína, 2005

 Galéria 

 Referencie 

 Iné projekty 


Kategória:Hlavné mestá v Európe
Kategória:Mestá v Rumunsku