Slovenská televízia

Slovenská televízia (STV) je organizačná zložka STVR, ktorá poskytuje službu verejnosti v oblasti televízneho vysielania. 

V minulosti pôsobila ako samostatná inštitúcia, ktorá vznikla 1. júla 1991 zákonom Slovenskej národnej rady. Názov Slovenská televízia však už predtým od apríla 1990 niesla zložka Česko-slovenskej televízie (teda nie samostatný podnik) zodpovedná za vysielanie na Slovensku, ktorá sa do apríla 1990 volala Československá televízia v Slovenskej socialistickej republike (pôvodne v roku 1956 sa volala Televízne štúdio Bratislava). Dňa 1. januára 1993 Slovenská televízia prebrala vysielanie dovtedajšieho prvého okruhu bývalej Česko-slovenskej televízie. Samostatná Slovenská televízia zanikla k  31. decembru 2010.

 Dejiny 
vpravo|náhľad|Výšková budova STV v Mlynskej doline
vpravo|náhľad|Prenosové vozidlo STV v Košiciach
 Začiatky 
Pravidelné vysielanie Česko-slovenskej televízie z bratislavského televízneho štúdia začalo 3. novembra 1956. Televízni pracovníci mali v tom čase k dispozícii trojkamerový prenosový voz, provizórnu hlásateľňu, neskôr bola prebudovaná na miniatúrne štúdio, dve kamery a filmový snímač. Hlavným programom prvého televízneho vysielania bol prenos zo slávnosti v bratislavskom PKO. Réžiu prvého programu mal J. Mazanec, vysielania J. Rehák, hlásateľkou bola Hilda Michalíková. Skupinu kameramanov viedol E. Rožňovec. V čase prvého vysielania bolo na Slovensku približne iba 500 televízorov. Najprv sa vysielalo dvakrát týždenne, v stredu a v sobotu, od 3. novembra 1957 každý deň okrem pondelka.

 Od roku 1968 
V počiatočnom období rozvoja televízie sa museli pracovníci vysporiadať aj s ideologickými problémami. Vyžadovalo sa od nich uprednostňovanie politických obsahov o úspechoch socializmu a o ideálnom socialistickom občanovi. Okolo roku 1968 nastalo určité kultúrne i umelecké uvoľnenie. Umožňovalo nakrúcať adaptácie diel západných autorov, ktoré však bolo čoskoro zabrzdené, no televízia aj tak mala zásluhu na šírení myšlienok Pražskej jari. Po vpáde vojsk Varšavskej zmluvy sa situácia zdramatizovala, televízne štúdiá boli obsadené a vysielanie bolo prerušené. Opäť nastala tvrdá cenzúra. Televízia bola po príchode vojsk Varšavskej zmluvy odsúdená ako prozápadná a antikomunistická, čo malo dopad na prepúšťanie pracovníkov. Diela zahraničných autorov boli odsudzované, ideológovia viac preferovali divácky neúspešné a nezaujímavé inscenácie historických udalostí politického významu.

 Po revolúcii v roku 1989 
Počas nežnej revolúcie sa potvrdila úloha televízie ako nosného informačného média. Od 22. novembra 1989 prinášala Česko-slovenská televízia priame prenosy z Václavského námestia v Prahe a rôzne diskusné bloky s práve sa rodiacim hnutím za demokraciu. Na televízne obrazovky sa dostávali necenzurované zábery a komentáre, ktoré prispeli k pádu totalitného režimu, pretože informovali verejnosť objektívne a rýchlo. Od 3. septembra 1990 došlo k zmene koncepcie televízie: federálnym kanálom zostal len dovtedajší 1. program – F1, zatiaľ čo 2. program sa rozdelil na dva samostatné vysielacie okruhy: ČTV pre Česko a S1 pre Slovensko (druhý program však bol už od svojho vzniku koncipovaný ako národný a teda odlišný pre Česko a pre Slovensko). Zároveň vznikol tretí program ČST OK 3, ktorý začal vysielať na frekvenicach sovietskej televízie v ČSSR,Vysílání sovětské televize v bývalé ČSSR na Slovensku o rok neskôr nahradený stanicou TA 3.

 Po vzniku samostatného Slovenska 
náhľad|logo STV, 1992
Od 1. januára 1993 začala vysielať Slovenská televízia na dvoch programoch pre celé územie Slovenska. Dovtedy sa na vysielaní dvoch programov Československej televízie podieľala približne jednou tretinou. Zložitý spoločenský a politický vývoj zasiahol aj do fungovania tejto inštitúcie. Za dvanásť rokov sa v Slovenskej televízii vystriedalo 13 manažmentov. Do viac ako stopercentného nárastu výroby zasiahlo tiež výrazné zvyšovanie cien materiálových, technologických a energetických vstupov, ako aj zvyšovanie nákladov na vysielanie Slovenskej televízie, na údržbu a správu jej archívov.

 Nový začiatok a ďalší vývoj 
1. januára 2004, keď bol generálnym riaditeľom Richard Rybníček sa uskutočnila zmena grafiky, kompletná zmena vysielacej štruktúry, boli zrušené hlásateľky a Hlavné redakcie boli zlúčené do jedného celku. Začal sa takzvaný "Nový začiatok" STV. Ľudia majú dodnes rôzne názory na túto udalosť, pretože na jednej strane sa STV konečne zbavila miliónových dlhov a bola rozpočtovo po veľmi dlhej dobe v pluse, no na druhej strane začal byť program STV veľmi komerčný. Mnohým prekážala presýtenosť programu americkými filmami, v ktorých výrazne dominoval český dabing, čo bolo na národnú televíziu paradoxné (čo napokon v roku 2007 podnietilo vládu k vydaniu nového audiovizuálneho zákona pre slovenské dabingy), a ak aj bol použitý slovenský dabing, tak bol z nepochopiteľných príčin vyrobený v externých štúdiách (napr. Štúdio Attack), pričom STV disponovala vlastným dabingovým štúdiom. Kontroverzné bolo aj organizovanie súťaže Slovensko hľadá Superstar, ktorá podľa mnohých ľudí nepatrila na obrazovky verejnoprávnej televízie. Tiež bol obmedzený počet vlastných produkcií, teda seriálov a filmov .

V roku 2008 8. augusta o 14:00 bol spustený zároveň so začiatkom Olympijských hier 2008 v Pekingu nový verejnoprávny športový kanál Trojka.

Od 1. januára 2011 sa začlenila pod Rozhlas a televíziu Slovenska.

 Generálni riaditelia a riaditelia 
Generálneho riaditeľa volila Národná rada Slovenskej republiky na funkčné obdobie štyroch rokov, neskôr Rada STV na funkčné obdobie piatich rokov.O post šéfa STV zatiaľ záujem nie je Nikto z generálnych riaditeľov STV nedokončil svoje funkčné obdobie.Jarjabek: Akýkoľvek riaditeľ RTVS bude opozíciou oponovaný

 Generálni riaditelia samostatnej Slovenskej televízie 
Zdroj: 

 Meno  Začiatok funkčného obdobia  Odchod z funkcie  Poznámka Rudolf Šimko  1. jún 1991  31. marec 1992   Marián Kleis  1. apríl 1992  30. september 1992   Peter Malec  1. október 1992  19. november 1993   Miroslav Majoroš  18. november 1993  16. február 1994  Ivan Stadtrucker  17. február 1994  18. december 1994   Jozef Darmo  19. december 1994  19. december 1996  Igor Kubiš  20. december 1996  11. november 1998   Štefan Dlugolinský  12. november 1998  19. november 1998  Milan Materák  19. november 1998  19. august 2002   Jozef Filo a Jozef Mračna  20. august 2002  15. január 2003  Richard Rybníček  15. január 2003  10. júl 2006  Branislav Záhradník  11. júl 2006  14. november 2006  Ľubor Košút  11. júl 2006  11. december 2006  Radim Hreha  11. december 2006  11. december 2007  Jozef Mračna  17. december 2007  16. apríl 2008  Štefan Nižňanský  16. apríl 2008  31. december 2010 
K 3. júlu 2025 bol za dočasne povereného riaditeľa menovaný Peter Begányi.

 Okruhy Slovenskej televízie 

Slovenská televízia vysiela na dvoch okruhoch - prvý okruh „Jednotka“, druhý okruh „Dvojka“. Pôvodne názvy kanálov „Jednotka“ a „Dvojka“ pri vzniku televízie roku 1993 bol STV 1 a STV 2. Zmenilo sa to roku 2004 po nástupe Richarda Rybníčka do funkcie generálneho riaditeľa. V období rokov 2008 – 2011 vysielala aj športová Trojka, od decembra 2019 je obnovený tretí okruh, zameriava sa najmä na vlastnú archívnu tvorbu.Športový program Trojka ktorý fungoval v rokoch 2008 – 2011 bude nahradený novým televíznym okruhom „Šport“.

 Referencie 

 Pozri aj 
 Budova Slovenskej televízie

 Externé odkazy 
 oficiálna stránka Slovenskej televízie


Kategória:Rozhlas a televízia Slovenska
Kategória:Organizácie založené v 1991
Kategória:Verejnoprávne média na Slovensku