Ilava (okres)

Na severe hraničí s Českom a okresmi Púchov, Považská Bystrica a Žilina a na juhu s okresom Trenčín a Prievidza.

Sídlo okresu, Ilava, je s 5600 obyvateľmi druhým najmenším okresným mestom na Slovensku. Najväčším mestom okresu je Dubnica nad Váhom, v ktorej žije asi 23 000 obyvateľov (teda asi 4× toľko, čo Ilava) a je tak paradoxne najväčším slovenským mestom, ktoré nie je mestom okresným.https://www.vedelisteze.sk/galerie/ilava-vs-dubnica-vahom Väčšia ako Ilava je aj Nová Dubnica. Pravdepodobným dôvodom pre umiestnenie sídla okresu do Ilavy je fakt, že Ilava je na rozdiel od Dubnice historickým centrom územia, zatiaľ čo Dubnica vďačí za svoju veľkosť povojnovému priemyselnému rozmachu.

 Prírodné pomery 
Jadro okresu sa rozprestiera v Ilavskej kotline, ktorá je súčasťou Považského podolia. 
Odtiaľ vybieha na západ Bielych Karpát a na východ Strážovských vrchov.
Najvyššie,  vystupuje územie na Strážove, najvyššom bode Strážovských vrchov. Najnižším miestom,  je výtok Váhu z územia okresu.

 Vodstvo 
Hlavnou riekou okresu je Váh, ktorý z oboch pohorí priberá niekoľko prítokov. Z nich je najväčšia Vlára, ktorá privádza vody až z moravského územia. V Ladcoch, Ilave a v Dubnici nad Váhom sú na vážskom kanáli postavené vodné elektrárne.

 Pôdne typy 
Z pôdnych typov sa na nive Váhu vyskytujú nivné pôdy fluvizeme, v Strážovských vrchoch a v oblasti bradlového pásma prevažujú rendziny, v Bielych Karpatoch hnedé lesné pôdy kambizeme.

 Flóra 
Ilavská kotlina je odlesnená, z lužných drevín sa zachovali malé zvyšky. V pohoriach prevládajú bukové lesy. Menšie smrekové a borovicové lesy pokrývajú vápencové bradlá. K vzácnym rastlinným druhom Strážovským vrchom a Bielych Karpát patria: viac druhov orchideí, tarica skalná, astra alpínska, zvonček hrdlohoj, ranostaj venčený, žltohlav európsky, plavúň sploštený.

 Fauna 
Zo živočíchov prevažujú zástupcovia spoločenstva listnatných lesov: diviak lesný, srnec lesný, jeleň lesný, líška hrdzavá, jazvec lesný, kuna lesná. Z chránených živočíchov sa tu vyskytujú: medveď hnedý, jež východný, holub plúžik, užovka stromová, fuzáč alpský, jasoň červenooký a viacero druhov sov.

 Klíma  
Dno Považského podolia patrí do teplej, stráne pohorí do mierne teplej a vrcholy do chladnej klimatickej oblasti.


 Poľnohospodárstvo 

Výmery pôdy
Databáza regionálnej štatistiky (2009)
Rozloha: 
Poľnohospodárska pôda: 
z toho orná pôda: 
Nepoľnohospodárska pôda: 
z toho lesná pôda: 

 Hektárová úroda 
Databáza regionálnej štatistiky (2010)
Zrniny: 
Obilniny: 
Olejniny: 
Zemiaky: 
Krmoviny: 

 Stav hospodárskych zvierat 
Databáza regionálnej štatistiky (2009)
Hovädzí dobytok: 3 422 ks.
Ošípané: 4 785 ks.
Hydina: 25 874 ks.
Kozy a capy: 226 ks.
Kone: 44 ks.

 Obyvateľstvo 
Počet obyvateľov je v okrese Ilava len o niečo nižší ako je celoslovenský priemer. Hustota zaľudnenia je však viac ako 1,5-krát vyššia ako celoslovenský priemer. Obyvateľstvo je skoncentrované do stredu okresu do Považského podolia. Strážovské vrchy a Biele Karpaty sú osídlené riedko. Vo vývoji počtu obyvateľstva je pozoruhodná dynamika v období 1950 – 1991, kedy sa počet obyvateľov zvýšil takmer 2,5-krát.

 Vývoj počtu obyvateľstva 
rok 1869: 15 894
rok 1910  17 237
rok 1921: 19 212
rok 1950: 25 661
rok 1991: 61 047
rok 1995: 62 283
rok 2001: 62 042
rok 2009: 60 703
rok 2010: 60 593

 Veková štruktúra obyvateľstva
Databáza regionálnej štatistiky (2010)
predproduktívny vek (0 – 14): 7 878 obyv. (13,00%)
produktívny vek (15 – 64): 45 173 obyv. (74,55%)
poproduktívny vek (nad 65): 7 542 obyv. (12,45%)

 Stredná dĺžka života pri narodení 
Databáza regionálnej štatistiky (2010)
Muži: 71,12 rokov
Ženy: 79,09 rokov

 Mestské a vidiecke obyvateľstvo 
Databáza regionálnej štatistiky (2010)
Počet obyvateľov v mestách: 42 175 obyv. (69,60%)
Počet obyvateľov vo vidieckych obciach: 18 418 obyv. (30,40%)

 Základné charakteristiky pohybu obyvateľstva 
Databáza regionálnej štatistiky (2010)
Počet živonarodených: 592
Počet zomretých: 564
Prirodzený prírastok/úbytok obyvateľstva: +28 (+0,04%)
Celkový prírastok/úbytok obyvateľstva: −110 (−0,18%)
Počet sobášov: 308
Počet rozvodov: 136
Počet potratov: 157

 Národnostná štruktúra obyvateľstva 
Údaje sú čerpané zo Sčítania obyvateľov, domov a bytov (SODB) z roku 2001.

 Národnosť Počet (1910) Fórum inštitút pre výskum menšín Počet (1930)  Počet (1991)  Počet (2001)   Počet (2011)  Slovenská  14 887  18 642  59 688  60 191  54 759 Maďarská  1 268  89  98  84  62 Rómska  125  –  80  109  49 Rusínska  7  52  6  9  17 Ukrajinská  –  –  21  22  19 Česká  –  –  881  771  469 Moravská  –  –  157  41  75Slezania  –  –  5  –  –  Nemecká  613  136  20  44  23 Poľská  –  –  20  22  23 Chorvátska  27  –  –  2  0 Srbská  43  –  –  2  6 Ruská  –  –  –  8  17 Bulharská  –  –  –  2  10  Židovská  –  229  –  0  1 Iná a Neuvedená  267  233  189  735  5048  Spolu  17 237  19 381  61 047  62 042  60 578
Údaje zo sčítaní z rokov 1910 a 1930 sú zmenené podľa súčasných administratívnych hraníc okresu z roku 1996.

Údaje sčítania, ktoré sú hrubým textom sú z posledného oficiálneho sčítania.

 Náboženská štruktúra obyvateľstva 
Údaje sú čerpané zo Sčítania obyvateľov, domov a bytov (SODB) z roku 2001.

 Náboženské vyznanie/Cirkev Počet (1910)  Počet (1991)  Počet (2001) Počet (2011)  Rímskokatolícka cirkev  16 171  42 906  50 404  43 263 Gréckokatolícka cirkev  52  87  87  113 Pravoslávna cirkev  155  11  39  53 Evanjelická cirkev augsburského vyznania  112  916  1 311  1 109 Reformovaná kresťanská cirkev  127  –  34  30 Evanjelická cirkev metodistická  –  –  31  33 Apoštolská cirkev  –  –  72  112 Starokatolícka cirkev  –  –  23  6 Bratská jednota baptistov  –  –  9  11 Cirkev československá husitská  –  7  32  29 Cirkev adventistov siedmeho dňa  –  –  12  6 Cirkev bratská  –  –  2  6 Kresťanské zbory  –  –  58  84 Židovské náboženské obce  617  –  15  14 Náboženská spoločnosť Jehovovi svedkovia  –  –  95  82 Bahájske spoločenstvo  -  -  -  12 Cirkev Ježiša Krista svätých neskorších dní  -  -  -  13 Unitarizmus  3  –  -  - Ostatné  –  120  56  233 Bez vyznania  –  4 964  7 843  8 274 Nezistené  –  12 037  1 919  7 095
Údaje zo sčítaní z rokov 1910 a 1930 sú zmenené podľa súčasných administratívnych hraníc okresu z roku 1996.

Údaje sčítania, ktoré sú hrubým textom sú z posledného oficiálneho sčítania.

 Jazyková štruktúra obyvateľstva 
 Jazyk  Materinský jazyk   Najčastejšie používaný jazyk na verejnosti    Najčastejšie používaný jazyk v domácnosti   Slovenský  54 587  53 530  51 112 Maďarský  82  17  21 Rómsky  21  3  24 Rusínsky  14  1  3 Ukrajinský  16  0  3 Český  591  290  299 Nemecký  28  136  40 Poľský  22  2  8 Chorvátsky  1  0  0 Jidiš  5  1  4 Bulharský  1  0  1 ostatné  102  593  337 nezistené  5 108  6 005  8 726

 Výsledky volieb 

 Voľby 2016 

Voľby 2012

 Voľby 2010 

 Sídla 
Ilava – leží na ľavom brehu Váhu v centre Považského podolia medzi bližšími Strážovskými vrchmi a protiľahlými Bielymi Karpatmi. Počtom obyvateľov sa medzi mestami Slovenska zaraďuje až na 112.miesto a je zároveň najmenším okresným mestom. Najstaršia písomná zmienka o nej pochádza z roku 1332.
Dubnica nad Váhom – leží na ľavom brehu Váhu v Považskom podolí pod západnými výbežkami Strážovských vrchov. Je 27. najväčším mestom na Slovensku a vôbec najväčším bez funkcie okresného sídla. Prvá písomná zmienka o sídle pochádza z roku 1193. Rast a prosperita mesta sa zakladá na rozsiahlej zbrojárskej výrobe, založenej už za prvej ČSR.
Nová Dubnica – leží na ľavom brehu Váhu pod výbežkom Strážovských vrchov blízko Dubnice nad Váhom. Je 62. najväčším mestom Slovenska. Nová Dubnica vznikla roku 1953 pôvodne ako sídlisko Dubnice. Do roku 2001 bolo najmladším mestom na Slovensku.
Vo vidieckych obciach žije 30% obyvateľov, čo znamená, že okres patrí medzi výrazne urbanizované územia Slovenska.

 Štruktúra vidieckych sídel 
0-199 obyv. 0 obcí
200 – 499 obyv. 5 obcí
500 – 999 obyv. 8 obcí
vyše 1000 obyv. 5 obcí

 Údaje o vidieckych obciach 
Najstaršia: Kameničany (1193)
Najmladšia: Ladce (1469)
Najnižšie položená: Borčice 
Najvyššie položená: Vršatské Podhradie 
Najväčší kataster: Zliechov 
Najmenší kataster: Borčice 
Najväčší počet obyvateľov: Pruské 2 189 obyv. (december 2010)
Najmenší počet obyvateľov: Vršatské Podhradie 243 obyv. (december 2010)

 Energetika 
Databáza regionálnej štatistiky (za rok 2009)
Spotreba elektriky (MWh): 172 432
Spotreba motorovej nafty (t): 2 663
Spotreba vykurovacích olejov (t): 999 999
Spotreba tepla (GJ): 51 300
Spotreba čierneho uhlia, hnedého uhlia a koksu (t): 42 172
Spotreba zemného plynu (): 16 861

 História 
Celé územie dnešného okresu Ilava patrilo od 13.storočia do roku 1848 do Trenčianskej stolice, neskôr až do roku 1922 do Trenčianskej župy.
Okres Ilava vznikol pri administratívnom členení Slovenska roku 1923 za prvej ČSR. Jeho tvar sa však podstatne líšil od dnešného. Vtedy mu nepatrila severozápadná časť za riekou Váh, jeho súčasťou však bolo rozsiahle územie na severovýchode. Z dnešného okresu Púchov boli ilavské 3 obce: Beluša, Mojtín a Visolaje a z okresu Považská Bystrica až 5 obcí, a to Horný Lieskov, Dolný Lieskov, Slopná, Podskalie a Pružina.Na východe patrila k Ilave ešte obec Gápel, dnes už miestna časť obce Valaskej Belej. V rokoch 1923 – 1928 a 1938 – 1945 sa okres Ilava rátal medzi okresy Trenčianskej župy.
Dnešnú podobu získal okres Ilava v roku 1949. Vtedy k nemu pričlenili obce na severozápade za riekou Váh, no v prospech púchovského a považskobystrického okresu stratil spomínané obce na severovýchode. Jediný rozdiel oproti dnešnému stavu predstavuje obec Valaská Belá, ktorá dnes nepatrí do okresu Ilava. Okres bol vtedy súčasťou Žilinského kraja. Roku 1960 okres Ilava zanikol a stal sa časťou okresu Považská Bystrica. Len obec Valaská Belá získal okres Prievidza. Okres Považská Bystrica aj Prievidza patrili do roku 1990 do Stredoslovenského kraja.
Okres Ilava bol zriadený zákonom NR SR č. 221/1996 Z. z. o územnom a správnom usporiadaní Slovenskej republiky, ktorý nadobudol účinnosť dňa 24.7.1996.

 Referencie 

 Pozri aj 

 Zoznam okresov na Slovensku
 Administratívne členenie Slovenska

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 [ Okres Ilava v Mestskej a obecnej štatistike ŠÚ SR]

 *
Ilava
Ilava