Baltské more

Baltské moreNázvy geografických objektov z územia mimo SR (staršie  [resp. podľa niektorých názorov nesprávne]: Baltické more, hovorovo Baltik; po rusky Балтийское море - Baltijskoje more, po nemecky Ostsee, po dánsky Østersøen, po švédsky Östersjön, po poľsky Morze Bałtyckie, po fínsky Itämeri, po estónsky Läänemeri, po litovsky Baltijos jūra, po lotyšsky Baltijas jūra) je šelfové vnútrozemské more Atlantického oceánu, s ktorým ho spájajú prielivy Kattegat, Skagerrak a Severné more. Nachádza sa v severnej Európe. Je obklopené Škandinávskym polostrovom, pevninou východnej a strednej Európy a Jutským polostrovom s dánskymi ostrovmi. 

Zaberá plochu  dosahuje priemernú hĺbku , maximálnu . Priemerná teplota na hladine v zime je na otvorenej časti mora 1 – 3 °C, v lete 18 – 20 °C, v centrálnych častiach je slanosť vrchných vrstiev 7 – 7,5 ‰. V zime zvykne zamŕzať Botnický záliv, Fínsky záliv a Rižský záliv.

 Zálivy a ostrovy 
Súčasťou mora sú zálivy:
 Botnický záliv na severe
 Fínsky záliv na východe
 Rižský záliv na juhovýchode
 Kaliningradský záliv na juhovýchode
 Gdanská zátoka na juhu
 Štetínska zátoka na juhu
 Meklenburská zátoka
 Kielská zátoka na juhozápade

Medzi najväčšie ostrovy patria:
 Gotland, Saaremaa, Hiiumaa, Öland, Bornholm, Rujana a súostrovie Alandy

 Morský ľad  
Morský ľad sa v Baltskom mori zvyčajne začína tvoriť v polovici novembra v najsevernejších zátokách Botnického zálivu. Maximum zvykne dosahovať vo februári alebo marci, keď je okrem Botnického zálivu zamrznutý aj Fínsky záliv, Rižský záliv a more v oblasti súostrovia Ålandy. Počas najchladnejších zím môže nastať situácia, že zamrzne celé Baltské more. Naposledy sa tak stalo v zime 1986/1987. Topenie ľadu začína zvyčajne v apríli, pričom v máji ľad prežíva len v severnej časti Botnického zálivu, kde sa môžu zvyšky udržať až do začiatku júna.

 Prítoky a úmorie 
Najvýznamnejšie rieky ústiace do mora sú: 
 Visla, Odra, Daugava, Gauja, Nemunas (rieka), Narva, Neva, Kymijoki, Kokemäenjoki, Oulujoki, Kemijoki, Tornionjoki (Torneälven), Luleälven, Skellefteälven, Umeälven, Ångermanälven, Indalsälven a Dalälven

Do úmoria Baltského mora patrí okrem krajín na jeho pobreží aj:
Bielorusko, Česko, Nórsko, Slovensko a Ukrajina.

 Obyvateľstvo 
Na pobreží mora leží 9 štátov: Dánsko, Estónsko, Fínsko, Litva, Lotyšsko, Nemecko, Poľsko, Rusko, Švédsko. 

K najdôležitejším prístavným mestám sa radia: 
Štetín, Gdansk, Gdynia, Rostock, Lübeck, Štokholm, Riga, Petrohrad, Kaliningrad, Klaipėda, Liepāja, Tallinn, Helsinki, Kodaň, Turku, Pori, Vaasa, Oulu, Luleå, Umeå, Gävle, Norrköping, Karlskrona, Malmö, Wismar a Kiel.

Na západe je more spojené so Severným morom (Kattegat) cez prielivy Malý Belt, Veľký Belt a Öresund.

 História 
V praveku a rímskej dobe bol kraj okolo Baltského mora (Pobaltie) spojený s Jadranským morom jantárovou cestou. V priebehu storočí o vplyv v oblasti Baltského mora bojoval Rád nemeckých rytierov, Rusko, Švédsko, Poľsko, Prusko a i. Významná bola severná vojna, vďaka ktorej Rusko znížilo vplyv Švédska. 

Keď skončila 1. svetová vojna, získalo obnovené Poľsko prístav Gdansk (Danzig), čo pobúrilo Nemecko, ktoré počas 2. svetovej vojny obsadilo južne a východné pobrežie Baltu. Po vojne dostalo južné pobrežie Poľsko, východné Sovietsky zväz, ktorý zabral pobaltské republiky a vytvoril Kaliningradskú oblasť. Po rozpade ZSSR sa stav nezmenil.

 Galéria 

 Referencie 

 Pozri aj 
 Rád nemeckých rytierov
 Severná vojna
 Dejiny Ruska

 Iné projekty 

 Externé odkazy 
 Mapy Baltského mora.  
 Portál Baltského mora  
 Encyklopédia histórie Baltu
 Vraky lodí v Baltskom mori
 Ako sa Baltské more menilo  – Prehistória Baltského mora od poľského geologického inštitútu
 Baltic Environmental Atlas: Interaktívna mapa regiónu Baltského mora 
 Zoznam všetkých trajektov v Baltskom mori 
 Baltice.org – informácie viažúce sa k navigácii v Baltskom mori v zime
 Baltic Sea Wind  – Predpoveď počasia pre lode
 The Baltic Sea portal  
 The Baltic Sea ice services 


Kategória:Moria Atlantického oceánu