Krompachy

Krompachy (, , ) sú mesto na východnom Slovensku na Spiši v Košickom kraji v okrese Spišská Nová Ves.

 Polohopis 
Mesto leží na pomedzí Volovských vrchov a Braniska, na sútoku Hornádu a Slovinského potoka. Územím mesta prechádza cesta II/547 a železničná trať Žilina – Košice. Spišská Nová Ves leží  západne, Gelnica  južne a Prešov  východne.

 Susedné obce 
Gelnica, Kaľava, Kolinovce, Richnava, Slovinky, Žakarovce, Kluknava a Spišské Vlachy

 Ulice 
29. augusta, Banícka štvrť, Banská, Cintorínska, Družstevná, Hlavná, Hornádska, Horská, Júliusa Barča Ivana, kpt. Nálepku, Kúpeľná, Lesnícka, Lorencova, Maurerova, Mikuláša Šprinca, Mlynská, Námestie slobody, Partizánska, Poštová, Rázusova, Robotnícka, Sadová, Slovinská, SNP, Stará cesta, Stará Maša, Štúrova, Trangusova, Turistická, Veterná, Zemanská,

 Vodné toky 
Cez Krompachy preteká rieka Hornád, do ktorej sa tu vlieva Slovinský potok.

 Obyvateľstvo 
 Vývoj obyvateľstva od roku 1880 
 Rok sčítania Počet obyvateľov Počet domov 1880 2 003 351 1890 1 811 338 1900 4 731 452 1910 6 378 535 1921 5 575 593 1930 4 273 586 1950 3 786 747 1961 6 099 715 1970 6 250 831 1980 6 927 933 1991 8 252 731 2001 8 812 762

 Jazykové a etnické zloženie 
údaje: Štatistický úrad SR
Národnosť (jazyk*)2011%2001%1991%1930%1910%1880%slovenská737884,24767987,14755691,57288667,54244038,26133766,92česká,moravská300,34500,57690,8400,00maďarská50,0660,07110,131232,88256040,14291,45rómska1391,597368,355726,9300,00rusínska, ukrajinská150,1870,08140,1740,09130,2000,00ruská10,0110,01nemecká40,0540,0530,043187,44106316,6752526,28poľská120,1480,09160,191011.58chorvátska, srbská00,0000,001552,4300,00židovská00,0000,001844,31bulharská10,0100,00rumunská460,7200,00ostatné,nezistené117313,393223,65110,1375817,7400,001071,35

 Dejiny 
náhľad|Radnica
Prvý hodnoverný písomný doklad o existencií Krompách pochádza z listiny kráľa Ladislava IV. z roku 1282. V tej dobe boli majetkom kráľovského Spišského hradu. Od začiatku 14. storočia pribúdajú listinné doklady s údajmi o obchode s meďou, trhových právach, významných osobnostiach a ozbrojených konfliktoch. Obdobia bez vojen boli vyplnené vnútornými majetkovými spormi, alebo povstaniami, ktoré vždy znamenali prekážku pre rozvoj. Napriek tomu v 16. storočí bývalo v Krompachoch toľko šľachtických rodín, že vytvorili samostatný administratívny celok. V tomto období tiež do mesta prichádzali bohatí kupci s rodinami.

V roku 1602 bola po dohode so zemepánom poddanská práca nahradená odvodmi. Odvtedy boli Krompachy považované za slobodné kráľovské banské mesto. Roku 1670 do mesta vpadli Kuruci. Miestnymi zemepánmi sa v tom období stal rod Čákiovcov. V roku 1831 vypukli v meste tri spišské sedliacke povstania, ktoré súviseli s epidémiou cholery. Po ich potlačení bolo popravených 12 osôb.

Začiatok priemyselného rozvoja nastal v roku 1841, kedy Ľudovít Trangus s ďalšími podnikateľmi založil modernú železiareň a valcovňu. V roku 1848 sa zemepán A. V. Čáki vzdal svojich práv a nárokov voči mestu.

Na prelome 19. a 20. storočia dosahuje mesto a železiareň najväčší rozmach. Železiareň zamestnávala viac ako polovicu obyvateľov (3500 zo 6500) a jej produkcia dosahovala 85 tisíc ton železa a viac ako 100 tisíc ton ocele ročne, čím sa stala najväčšou železiarňou v Uhorsku. V roku 1889 vznikla v Krompachoch prvá vodná elektráreň na Slovensku s výkonom 22 kW .

V dôsledku ekonomickej, sociálnej krízy po I. svetovej vojne a zápasu o Slovensko medzi Maďarskom a Česko-Slovenskom sa zhoršila politická situácia v meste, čo vyvrcholilo v rozhodnutí zrušenia železiarní.

V roku 1948 sa začal budovať elektrotechnický závod a v roku 1951 sa obnovila prevádzka v medenej hute. Obe prevádzky fungujú dodnes.

 Kultúra a zaujímavosti 
 Pamiatky 
 Rímskokatolícky Kostol sv. Jána apoštola, jednoloďová barokovo-klasicistická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1774. Stojí na mieste staršej stredovekej stavby. Úpravami prešla v rokoch 1885, 1912 a 1949. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami a českými plackami. Nachádza sa tu hlavný oltár, bočné oltáre a kazateľnica z roku 1912 od Jozefa Rifessera z Tirolska. Zo staršieho zariadenia pochádzajú lavice v štýle luiséz. Autorom výmaľby kostola je Július Ádám, vitráže vytvoril Walfes Gida. Organ z roku 1915 je dielom firmy Otto Rieger. Fasády kostola sú členené bosovanými pilastrami a elipsovo ukončenými oknami so šambránami a nadokennými festónmi. Veža je bohato členená pilastrami a kordónovými rímsami. Ukončená je korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a barokovou helmicou s laternou.  

 Čákiovský kaštieľ, jednopodlažná baroková stavba na pôdoryse obdĺžnika s manzardovou strechou, z roku 1727. Fasády sú členené troma rizalitmi lemovanými lizénami, stredný rizalit so vstupným schodiskom je ukončený trojuholníkovým štítom s tympanónom. Okná majú ostenia s uchami, nad oknami sú štukové medailóny a prelamované rímsy. 

 Kaplnka sv. Jána Nepommuckého, baroková stavba vo forme edikuly, z roku 1776. Pôvodne bola súčasťou oplotenia kaštieľa. Kaplnka sa do ulice otvára polkruhovým portálom s klasicistickou mrežou. Portál je lemovaný pilastrami s motívom reliéfnych mušlí.  Nad portálom je vročenie. Strecha je pokrytá šindľom.

 Železiarsky hámor v Starej Maši, trojpodlažná klasicistická industriálna stavba na pôdoryse obdĺžnika, z roku 1852. Založila ju akciová spoločnosť Krompašské železiarske ťažiarstvo, ktorá vznikla v roku 1841. Používal sa na výrobu železiarskeho materiálu ako rúr, strojárenských súčiastok a kachieľ. 

 Evanjelický kostol, jednoloďová neorománska stavba s polkruhovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z roku 1883. Stojí na mieste staršej tolerančnej stavby z rokov 1789-1790. Z tohto objektu sem bolo prenesené neskorobarokové zariadenie, oltár a krstiteľnica. Fasády kostola sú členené opornými piliermi, polkruhovo ukončenými oknami s nadokennými rímsami a korunnou rímsou s oblúčkovým vlysom. Veža je v spodnej úrovni štvorcová s opornými pilermi, v hornej časti oktogonálna, ukončená trojuholníkovými štítmi a ihlancovou helmicou. V tympanóne polkruhového ústupkového portálu v podveží je banícky symbol, nad portálom je vročenie vzniku stavby. 

 Socha Krista na kríži, neobaroková socha z roku 1887. Nachádza sa severne od rímskokatolíckeho kostola.

 Malá vodná elektráreň, technická pamiatka, dvojpodlažná trojtraktová modernistická stavba na pôdoryse štvorca, z roku 1931. Stojí na mieste staršej elektrárne z roku 1889, ktorá bola prvou stavbou tohto typu na východnom Slovensku. Úpravami prešla v roku 1976.

 Kultúra 
Mesto disponuje základnými prostriedkami pre lokálne kultúrne aktivity – domom kultúry, knižnicou.

Osobitné postavenie v miestnych kultúrnych zložkách majú dychová hudba a Robotnícky spevokol, ktoré vznikli v roku 1912. Mládež vystupujúca vo folklórnom súbore Krompašan Spiša. Následníci im vyrastajú v detskom folklórnom súbore Krompašanček a speváckom zbore Vánok. Kulisu rôznych podujatí dopĺňajú tri skupiny mažoretiek.

 Školstvo 
 Gymnázium, Súkromná stredná odborná škola SEZ Krompachy
 Základné školy
 Materské školy
 Základná umelecká škola, Centrum voľného času Prima

 Šport 
náhľad|Panoráma mesta
Šport v minulosti aj súčasnosti zaujíma významné postavenie v záujmoch obyvateľov. Dominuje basketbal mužov (I. liga), futbal a stolný tenis, pôsobenie týchto športových kolektívov presahuje regionálny rámec. Pestré terény a krásne prírodné scenérie lákajú turistov, horských cyklistov a bežcov na lyžiach.

Vybudovaním špičkového lyžiarskeho areálu Plejsy mesto nadväzuje na mnohoročné výnimočné postavenie v alpskom lyžovaní na Slovensku.

Športové dianie v meste je sústredené najmä v Mestskom športovom klube, ktorý združuje oddiel stolnotenisový, karate, turistický, cykloturistický, ZRTV, hokejbalový, triatlon-duatlon-maratón. Aktívny je tiež Futbalový klub s ambíciami na III. ligu ale aj Basketbalový klub po účinkovaní v I. lige.

Pre športovcov je k dispozícii lyžiarsky areál na Plejsoch, futbalový štadión na ulici SNP, telocvičná hala a krytý plavecký bazén na Maurerovej ulici, tenisový kurt na Trangusovej ulici, prírodné klzisko na multifunkčnom ihrisku pod Okruhliskom, multifunkčné ihrisko na ul. Maurerovej, Street Work Out-ové ihrisko na ul. Maurerovej a taktiež viacúčelová stolnotenisová herňa.

 Osobnosti mesta 
 Rodáci 
 Vavrinec Koch (* 1442 – † 1475), humanistický vzdelanec, profesor Akadémie Istropolitany a Viedenskej univerzity, filozof a teológ
 Mathias de Krumpach (súčasník Vavrinca Kocha), profesor na viedenskej univerzite
 Gašpar Kramnitz (neznáme) zvonolejár a delolejár 
 Daniel Tersťanský (*1730 -†1800), archivár Dvorskej kancelárie vo Viedni, podieľal sa na reformovaní školstva cisárovnou M. Teréziou
 Ľudovít Trangous (*  1786 – † 1855), zakladateľ krompašských železiarní
 Jozef Hradský (* 1827 – † 1907), spišský historik, učenec, spisovateľ, spišský kanonik
 Július Gundelfinger (* 1833 – † 1894),  maliar, krajinkár Spiša a Šariša, zeman
 Zeno Csáky  (* 1840 – † 1905), spišský hlavný župan 
 Ľudovít Tetmajer (* 1850 – † 1905),- stavebný technik, vynálezca, vysokoškolský profesor
 Janko Slovenský (* 1856 – † 1900), podnikateľ, redaktor, výrazná postava krajanov v USA
 Július Maurer (* 1896 – † 1961), politik a minister
 Tibor Honty (* 1907 – † 1968), fotograf
 Július Barč-Ivan (* 1909 – † 1953), dramatik, prozaik a publicista
 Mikuláš Šprinc (* 1914 – † 1985), básnik, zakladateľ katolíckej moderny, pedagóg, spisovateľ a prekladateľ
 Ludwig Eisenberg / Lale Sokolov (* 1916 – † 2006), preživší holokaustu
 Bartolomej Urbanec (* 1918 – † 1983), hudobný skladateľ, folklorista, dirigent orchestrov SĽUKu a Lúčnice
 Vladimír Hajko (* 1920 – † 2011), pedagóg, fyzik, člen Československej akadémie vied, predseda SAV (1974 – 1989)
 Jozef Hodorovský (* 1921 – † 2005), herec a pedagóg
 Ján Kvasnička (* 1927), profesor, historik, rektor Univerzity Komenského v Bratislave
 Dušan Škvarenina (* 1939– † 1997), dráhový cyklista, reprezentant Česko-Slovenska, účastník olympijských hier 1960
 Ondrej Lenárd (* 1942), dirigent, riaditeľ popredných slovenských orchestrov, čestný dirigent Shynsei Nippon Symphony Orchestra, Tokio
 Milan Pažout (* 1948), olympionik, akademický majster sveta v alpských disciplínach v lyžovaní 
 Rudolf Rabatin (* 1954), maliar
 Vladimír Puchala (* 1967), generálny riaditeľ TASR, básnik, textár Kandráčovci

 Pôsobili tu 
 Viktor Lorenc (* 1843 – † 1915),  hlavný inžinier krompašských železiarní, priekopník vysokohorskej turistiky na Slovensku, priekopník cyklistiky 

 Partnerské mestá   
  Békešská Čaba, Maďarsko
  Gaszowice, Poľsko
  Nadlak, Rumunsko
  Rýmařov, Česko
  Ozimek, Poľsko

 Galéria 

 Referencie 

 Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Krompachoch
 Amerikánsko-slovenské noviny

 Iné projekty 

 Externé odkazy 

 Folklórny súbor Krompašan


Kategória:Okres Spišská Nová Ves
Kategória:Mestá na Slovensku