Bánovce nad Bebravou

Bánovce nad Bebravou sú slovenské okresné mesto v Trenčianskom kraji.

 Polohopis 
Mesto sa nachádza v Bánovskej pahorkatine v severnej časti Podunajskej pahorkatiny. Severne od mesta sa krajina mení a nad rovinu vystupujú Strážovské vrchy, západne sa dvíha Považský Inovec. Na území mesta rieka Bebrava priberá Radišu a Dubničku.

Širším centrom vedie cesta I/9 (TrenčínNováky), pre tranzit je južne od mesta vybudovaný obchvat, ktorý bude súčasťou rýchlostnej cesty R2. Juhovýchodným okrajom vedie železničná trať Trenčín – Chynorany. Mesto leží  juhovýchodne od Trenčína,  západne od Prievidze a  severne od Topoľčian.

 Mestské časti 
 Bánovce nad Bebravou
 Biskupice
 Dolné Ozorovce
 Horné Ozorovce
 Malé Chlievany

 Dejiny 
Prvá písomná zmienka o Bánovciach je z roku 1232. Už v roku 1376 boli Bánovce povýšené na slobodné kráľovské mesto. História mesta je spojená s veľkou husitskou výpravou v rokoch 14311433 a pustošením Turkami v roku 1633.

V stredoveku boli významným centrom remeselnej výroby ako je obuvníctvo, stolárstvo, súkenníctvo, kováčstvo, mäsiarstvo, tkáčstvo, krajčírstvo. Začiatkom 17. storočia tu bola založená škola pre poskytovanie základného vzdelania.

Aj v ďalších rokoch sa mesto rozvíjalo, budovalo a dosiahlo prostredníctvom svojich obyvateľov úspechy v rôznych oblastiach výrobných odvetví, v kultúre, v školstve a vzdelávaní, v športe a v cirkevnom živote.

 Obyvateľstvo 
 Etnické a náboženské zloženie obyvateľstva (2011) 
 Národnosť Podiel Slováci  98,59 % Česi  0,44 %  Rómovia  0,3 % Maďari  0,09 % Iní  0,13 % Náboženstvo Podiel Rímskokatolícka cirkev  63,62 % Bez vyznania  11,6 %  Evanjelická cirkev a.v.  9,83 % Apoštolská cirkev  0,22 % Iní  0,24 %

 Kultúra a zaujímavosti  
 Pamiatky 
 Rímskokatolícky kostol sv. Mikuláša, jednoloďová gotická stavba s pravouhlým ukončením presbytéria a predstavanou vežou, z 13. až 15. storočia. Kostol sa nachádza v areáli cintorína na vyvýšenom mieste. V období reformácie do roku 1709 bol evanjelický. V baroku prešiel úpravami, z tohto obdobia pochádza zariadenie s oltárom sv. Mikuláša z prelomu 18. a 19. storočia. Po druhej svetovej vojne kostol chátral, obnovy sa dočkal až po roku 1989. Predstavaná veža má murované prízemie, zvyšné dve poschodia sú drevené, pokryté šindľovou strechou. V podveží sa nachádza gotický portál s lomeným oblúkom a úzke gotické okno. Pod kostolom je umiestnená krypta, v ktorej je pochovaný Tobias Baticius z Veličnej, rektor miestneho evanjelického gymnázia, ktorý zomrel v roku 1527. Fasády kostola sú členené opornými piliermi a polkruhovo ukončenými okami, veža má ihlancovú helmicu pokrytú šindľom. 

 Rímskokatolícky kostol Najsvätejšej Trojice, jednoloďová klasicistická stavba so segmentovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z rokov 1799 – 1804. Stojí na mieste staršej stavby. Úpravami prešiel v roku 1924. V interiéri sa nachádza klasicistická kazateľnica z doby vzniku kostola. Fasády sú členené segmentovo ukončenými oknami so šambránami s klenákmi. Veža vyrastá zo štítového priečelia lemovaného amforami vo forme rizalitu. Je členená pilastrami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom s hodinami a ihlancovou helmicou. 

 Evanjelický kostol, bývalá židovská synagóga, jednoloďová historizujúca stavba s pravouhlým ukončením presbytéria, bez veže, z roku 1862. V roku 1963 bola necitlivo prestavaná na predajňu nábytku. Po roku 1990, už vo vlastníctve evanjelickej cirkvi, bola obnovená a upravená na bohoslužobné účely. Fasády bývalej synagógy členia polkruhovo ukončené pôvodné okenné otvory s nadokenným kvádrovaním, súčasné okenné otvory sú oproti pôvodným mierne vyosené. Priečeliu dominuje pilastrový rizalit s trojuholníkovým ukončením s oblúčkovým vlysom.

 Mestský dom, budova mestského úradu, dvojpodlažná neorenesančná stavba na pôdoryse písmena L z roku 1861. V mestskom dome sa 2. septembra 1944 počas SNP konalo ustanovujúce zhromaždenie Revolučného okresného národného výboru. V tomto objekte boli počas nemeckej okupácie väzení a mučení partizáni. Fasáda mestského domu je v parteri dekorovaná bosážou, poschodie je členené pilastrami. Dominuje mu jednoosový rizalit lemovaný zdvojenými pilastrami s osovo umiestneným balkónom a dekoratívnou atikou s mestským erbom. Na budove sú umiestnené pamätné tabule pripomínajúce vojnové udalosti.

 Mariánsky stĺp, barokový stĺp so sochou Immaculaty z roku 1712. Reštaurovaný bol v roku 1999.

 Socha sv. Floriána, baroková socha z druhej polovice 18. storočia. Obnovou prešla v roku 1995. Jej kópia je umiestnená pred Mestským úradom.

 Socha sv. Jána Nepomuckého, klasicistická socha z prvej polovice 19. storočia.

 Pamätný dom J. Jesenského, jednopodlažná secesná trojtraktová vila zo začiatku 20. storočia. V objekte býval spisovateľ Janko Jesenský, ktorý tu má umiestnenú pamätnú tabuľu. Fasáde objektu dominuje stredný rizalit s dekoratívnou secesnou atikou s termálnym oknom, zvyšné fasády boli necitlivo zjednodušené.

 Kaštieľ Ottlíkovcov v Horných Ozorovciach, dvojpodlažná trojtraktová renesančná stavba na pôdoryse písmena L s manzardovou strechou, zo 17. storočia. V 18. storočí bol rozšírený. V súčasnosti sa tu nachádza penzión. Na prízemí kaštieľa sa nachádzaú miestnosti s valenými klenbami s lunetami. Fasády kaštieľa sú členené lizénovými rámami. Okná majú šambrány s lambrekýnmi. Priečeliu dominuje nárožný kruhový arkier s ihlancovou helmicou. Z dvorovej strany je fasáda členená arkádami. 

 Pamätníky 
 Pomník Ľudovíta Štúra
 Pamätník umučených v II. svetovej vojne (Cibislávka)
 Náhrobník padlým a spoločný hrob na miestnom cintoríne

 Hospodárstvo 
V meste Bánovce nad Bebravou sídlia viaceré firmy ako napríklad potravinárska spoločnosť zameraná na mliečne výrobky Milsy alebo nemecká obuvnícka výrobná spoločnosť Gaborhttp://www.gabor.sk/index.php?id=11 Webová stránka Gabor, prístup 1. september 2013, ďalej textilné závody Eterna a Zornica a nemecká firma Hella.

 Osobnosti mesta 
 Rodáci 
 Juraj Ribay (* 1754 – † 1812), evanjelický farár, učiteľ, spisovateľ, jazykovedec, etnograf a publicista
 Ján Horárik (* 1808 – † 1864), filozof 
 Jozef Rosinský (* 1897 – † 1973), hudobný skladateľ, regenschori a pedagóg, podľa ktorého je pomenovaná Základná umelecká škola v Nitre.
 Anton Jánošík (* 1904 – † 1971), jazykovedec, lexikograf, dialektológ, autor slovníkov, publicista, hlavný redaktor časopisu Slovenská reč.
 Jozef Forgáč (* 1904 – † 1966), rímskokatolícky kňaz, salezián, provinciál, misionár (misionárom bol 42 rokov; Čile, Argentína).KUBANOVIČ, Zlatko:  Historický náhľad do dejín slovenských saleziánov (Od dona Bosca do roku 1924).  Bratislava : Don Bosco, 2019. ISBN 978-80-8074-436-6. S. 237 – 238.
 Igor Hrušovský (* 1907 – † 1978), filozof
 Gabo Zelenay (* 1922 – † 2003), športový komentátor a redaktor
 Stanislav Szomolányi (* 1935), kameraman.
 Ondrej Prostredník (* 1963), evanjelický farár, teológ a politik
 Peter Núñez (* 1970), režisér a producent
 Kveta Horváthová (* 1976), moderátorka
 Dominika Morávková-Zeleníková (* 1990), herečka
 Slávka Zámečníková (* 1991), operná speváčka
 Marcella Molnárová (* 1965), speváčka,spisovateľka
 Renáta Kasalová (*1969), stolná tenistka
 Pavel Drapák (*1964), spevák

 Pôsobili tu 
 Janko Jesenský (* 1874 – † 1945), básnik, prozaik a prekladateľ

 Referencie 

 Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Bánovciach nad Bebravou

 Iné projekty 

 Externé odkazy 

 Apsida.sk- profil gotickéo kostola


Kategória:Okres Bánovce nad Bebravou
Kategória:Mestá na Slovensku