Stupava

Stupava (, ) je mesto ležiace na Slovensku v Bratislavskom kraji. Hraničí s malackou oblasťou, s ktorou ju spájajú úzke kultúrno-historické vzťahy. Mnohí ľudia chodia na bicykli k neďalekému mestu v Rakúsku, menom Marchegg. V Stupave je aj mnoho pizzelérií a zmrzlinárni. Nachádzajú sa hlavne na Hlavnej ulici alebo pri Námestí Sv. Trojice.

V meste je rímskokatolícky farský kostol sv. Štefana z rokov 1763 – 67, baroková kaplnka Krista Trpiteľa s kalváriou (1713 - 14/1878), kaštieľska kaplnka sv. Jána Krstiteľa (1754) a kaplnky Svätého kríža/Korgerova kaplnka (pôvodne baroková, v roku 1890 prestavaná v neoklasicistickom štýle), sv. Vendelína (1863) a sv. Barbory z roku 1708. V mestskej časti Mást je rímskokatolícky filiálny kostol sv. Šebastiána z roku 1701, kaplnka sv. Urbana z roku 1705 a kaplnka Panny Márie Lurdskej z roku 1906. V katastrálnom území mesta sa nachádzajú prírodné rezervácie Pod Pajštúnom a Strmina.

 Polohopis 

Stupava sa rozprestiera medzi západnými svahmi Malých Karpát a južnou časťou Záhorskej nížiny. Jej nadmorská výška je 174 metrov a nachádza sa na priesečníku 17° 02' východnej dĺžky a 48° 16' severnej šírky. Na jej východnej strane sú Malé Karpaty, pokryté listnatými lesmi. Na západnej strane mesta je južná časť Záhorskej nížiny. Na západe tvorí hranicu stupavského chotára rieka Morava. Južnú časť Stupavy tvorí predtým samostatná obec Mást, pričlenená k Stupave roku 1953. Susednými obcami sú na juhovýchode Marianka a Borinka, na juhu Záhorská Bystrica, na juhozápade Devínska Nová Ves, západným smerom osada Devínske Jazero, na severozápade Zohor a severne Lozorno.

Stráne Malých Karpát pokrývajú rozsiahle listnaté lesy, najmä bukové a dubové, v menšej miere smrekové. V nížine rastie agát, breza, borovica. V parku rastie tiež lipa, gaštan, smrekovec, jaseň, topoľ, pri potokoch vŕba a jelša.

 Vodné toky 
Stupavský potok pramení na južnom svahu vrchu Konské hlavy (),  na svojom konci ústi do rieky Malina. Tečie Malými Karpatmi, cez Borinku a Stupavu. Vlievajú sa doň tieto potoky: Vajnorský jarok, Grófsky potok, Červený potok, Vápeničný potok. Dno je väčšinou pieskové, v plytších miestach štrkové a v hlbších bahnité.

 Vodné plochy 
 Jánošíkov rybník
 Vachálkov rybník
 Rybníky bývalého štát. majetku
 Pivovarský rybník (ľud. Žabinec) vo Veľkom parku
 Jazero v Kaštieľskom parku
 Hliník (bývalá ťažobná jama na hlinu)
 2 vodné plochy severozápadne od mesta (v minulosti slúžiace na ťažbu hliny, v súčasnosti na súkromné – rekreačné účely).

 Klíma 
Povodie Moravy má mierne teplotné pomery.

 Časti mesta 
 Stupava
 Stupava-Mást 
 Stupava-Hrubé Lúky
 Stupava-Dúbravy
 Stupava-Kremenica
 Stupava-Kolónia
 Stupava-Vinohrady

Časti mesta si dodnes zachovali svoje tradičné mená: Mjestečko, Vrchní konec/Dolní konec, Barónové, Dzílečky, Kremenice, Kopce, Noviny, Botanická záhrada, Malé grunty, Sedličky, Záhradky, Záhumenice, Písky, Hajpród, Nová hora, Dolná hora, Grefty, Trenky, Lingráby, Lintávy, Pažica, Spasínek, Škrábauky, Barborka, Panské a i.

 Ulice 
Pri artézskej studni, Agátová, Bajzova, Bazová, Bernolákova, Bezručova, Bitúnková, Bočná, Borovicová, Bottova, Budovateľská, Cementárenská, Cintorínska, Debnáreň, Devínska cesta, Dlhá, Dolná, Družstevná, Dubová, Duklianska, Fándlyho, F. Kostku, Gaštanová, Hlavná, Hodžova, Hollého, Hroznová, Hurbanova, Hviezdoslavova, I. Juračku, J. Kráľa, Jaseňová, Javorová, Jána Ondruša, Jedľová,  Jilemnického, Kalinčiakova, Kalvárska, Karpatská, Keltská, Kosatcová, Krajná, Krátka, Krížna, Kukučínova, Kúpeľná, Kvetná, Lesná, Liesková, Lipová, Lúčna, M. Benku, Malacká, Marcheggská, Marianska, Matuškova, Mierová, Mlynská, Moyzesova, Muštová, Na aleji, Na dieloch, Na kopcoch, Na pekárkách, Na stráni, Na vrchnú horu, Nám. M. R. Štefánika, Nám. Slovenského povstania, Nám. sv. Trojice, Nová, Okružná, Park, Pažitná, Pod Kremenicou, Pod vŕškom, Poľná, Pri Borníku, Pri greftoch, Pri kríži, Pri majeri, Pri potoku, prof. Ondroucha, Révová, Rímska, Robotnícka, Rovná, Ružová, S. Chalupku, Sadová, Sama Tomášika, Sládkovičova, Slnečná, Slovenská, SNP, Stredná, Stromová, Školská, Štúrova, Továrenská, Vajanského, Veterná, V. Šikulu, Viničná, Vinohradská, Wolkerova, Zadná, Záhradná, Záhumenská, Zdravotnícka, Zemanská, Žabárňa, Železničná.

 Symboly mesta 
Symbolmi mesta sú: erb, pečať, zástava mesta, insígnie primátora mesta a štandarda primátora mesta.

Erb mesta tvorí strieborný ľavošikmý v ľavom hornom rohu sa strácajúci krížový tĺčik vsunutý do zlatého mažiaru. V červenom štíte sa vpravo hore nachádza zlatá zlatostredá zelenokalíšna štvorlupeňová ružička na ľavošikmej zelenej listnatej stopke. Znamenie je vložené do dolu zaobleného, tzv. neskorogotického, či tiež španielskeho heraldického štítu.

Pečať mesta je okrúhla, s obecným symbolom a kruhopisom MESTO STUPAVA uprostred.

Zástava mesta pozostáva z piatich pozdĺžnych pruhov vo farbách žltej, červenej, bielej, červenej a žltej. Vlajka má pomer strán 2:3 a ukončená je lastovičím chvostom, t. j. zástrihom siahajúcim do tretiny jej listu.

Štandarda primátora mesta má takmer štvorcovú podobu, erbové znamenie je lemované vo farbách mesta. Samotné vypracovanie a zhotovenie štandardy primátora je luxusné, čo zvýrazňuje jej zvláštny význam.

 Názov 
Na území dnešnej Stupavy sa v čase Rímskej ríše stretali obchodné záujmy Rimanov a barbarských národov. Obyvatelia Stupavy využívali priaznivé prírodné podmienky a pestovali tu konope a ľan. Tie poskytovali olejnaté semená, z ktorých lisovaním získavali olej pomocou mlynov na lisovanie oleja, ktoré sa nachádzali na Stupavskom potoku s vtedy prudkým a bohatým prietokom vody. Ich tradícia sa udržala do 19. storočia.

Lis na olej a na súkno sa v slovanskom jazyku nazýva stupa. Maďari prevzali tento slovanský názov a ešte za čias Veľkej Moravy vyslovovali názov Stomfa (čítaj Štomfa) s nosovkou, teda stonpa. V tomto maďarskom pomenovaní sa zachovalo pôvodné slovenské. V ďalšom vývoji slovanskej reči na tomto území došlo k zániku nosovky a ustálila sa podoba stupa. Ku tomuto koreňu sa pripojila koncovka -ava. V 19. storočí sa používali tri pomenovania mesta – slovenské Stupava, maďarské Stomfa a nemecké Stampfen (čítaj Štamfen).

 Dejiny 
 Pravek 
Záhorská nížina je osídlená od bronzovej doby. Dokazujú to nálezy piatich žiarových hrobov z roku 1932, v ktorých boli uložené polospálené ľudské kosti s jedným zachovaným bronzovým náramkom a zlomkom bronzovej náušnice. Pri stavbe cementárne bolo objavené pohrebisko zo železnej doby. Hroby obsahovali meč, kopiju a krivý nôž. Vzácnou pamiatkou je kovová ozdoba na pás s ľudskou hlavou.

 Kelti 
Prvé etnicky známe obyvateľstvo Záhorskej nížiny boli Kelti. Ich prítomnosť v oblasti mesta dokazuje nález keltských mincí. Pozoruhodná 2,62 g ťažká zlatá minca s priemerom  je uložená, podobne ako ďalšie keltské mince typu biatek, v Slovenskom národnom múzeu v Bratislave.

Keltská civilizácia bola vytlačená postupom Rimanov na sever a tlakom germánskych Markomanov. Rimania tu mali postavenú strážnu stanicu.

 Politika 
Orgánmi mesta Stupava sú mestské zastupiteľstvo a primátor mesta.

 Mestské zastupiteľstvo 
Mestské zastupiteľstvo Stupava je zastupiteľský zbor mesta zložený zo 16 poslancov, zvolených obyvateľmi mesta na obdobie 4 rokov. Funkčné obdobie poslancov končí zložením sľubu poslancov novozvoleného mestského zastupiteľstva.

Mestské zastupiteľstvo zriaďuje tieto svoje orgány:
 Mestská rada
 Komisie mestského zastupiteľstva: finančná komisia, majetko-právna komisia, dopravná a bezpečnostná komisia, komisia stavebná a rozvoja mesta, komisia životného prostredia, komisia sociálnych potrieb, zdravotníctva, školstva a športu, komisia obchodno-podnikateľská
 Mestský úrad Stupava
 Mestská polícia Stupava

 Obyvateľstvo 
Stupava má 12 803 obyvateľov prihlásených k trvalému pobytu (december 2023). Podľa odhadov MsÚ však žije v Stupave približne 16 833 obyvateľov. 

 Etnické zloženie obyvateľstva 
Slováci 96,68 %, Česi – 1,02 %, Maďari – 0,52 %, Rómovia – 0,15 %, Rusíni – 0,09 %, Nemci – 0,04 %, a iní.SODB 2001

 Náboženské zloženie obyvateľstva 
Rímski katolíci – 70,35 %, bez vyznania – 19,48 %, evanjelici a. v. – 1,98 %, grécki katolíci – 0,19 %, pravoslávni – 0,12 %, a iní.

 Kultúra a zaujímavosti 
 Múzeá 
 Múzeum Ferdiša Kostku – Džbankárska a keramická výroba sa v Stupave rozšírila na začiatku 18.storočia a dodnes sa nerozlučne spája s menom Ferdiša Kostku, ktorý tu žil a pracoval v rokoch 1878 až 1951. Múzeum sa nachádza v dvoch objektoch – v trojpriestorovom dome, kde sa tento významný slovenský džbankár a keramikár narodil, žil a pracoval a z budovy nazývanej „brenhaus“. V „brenhause“ si možno prezrieť obchod i dielňu habánskeho hrnčiarskeho majstra. Základnú časť expozície tvoria fajansové výrobky a hrnčiarske práce, ktoré zozbierala vdova po F. Kostkovi Františka Jochová-Kostková, doplnené o predmety zo zbierok Slovenského národného múzea.

 Stavby 
 Sklenený dom (Stupava)

 Pamiatky 
náhľad|Pajštún
 Pálffyovský rodový kaštieľ
 zrúcanina hradu Pajštún
 Farský kostol sv. Štefan, uhorského kráľa (1763 – 67)
 Filiálny kostol sv. Šebastiána (1701) – mestská časť Mást
 Ranobaroková kaplnka Krista Trpiteľa s krížovou cestou / Kalvária (1713 – 1714, prestavba 1878)
 sústava meštianskych domov tzv. Zemanské
 Troyerova kúria
 Židovská synagóga (tzv. Nová, 2. najstaršia na Slovensku z roku 1803)
 rímska vojenská stanica
 židovský cintorín (najstarší zachovalý židovský náhrobný kameň na Slovensku z roku 1646)
 Stĺp Najsvätejšej Trojice (pol. 18. stor.)
 Mariánsky stĺp (pol. 18. stor.)
 stĺp hanby/pranier (1766)
 a iné

 Parky 
 Kaštieľsky (Stupavský) park 
Kaštieľsky park tvorí súčasť s okolitými lesmi. Bol založený Pálffyovcami v 18. storočí, na spôsob pravidelnej francúzskej záhrady a neskôr ho zväčšili a dobudovali poslední majitelia kaštieľa, Károlyiovci v štýle anglických parkov.

Časť parku využíva Domov dôchodcov umiestnený v kaštieli. Severnú časť tvorí pagaštanová alej, futbalové ihrisko s atletickou dráhou a plochami pre loptové hry a dnes už nevyužívané letné kúpalisko. Na východnej strane parku sa nachádza rybník. V súčasnosti sa park člení na Kaštieľsky (okolie kaštieľa), Malý (naproti Mestskému úradu –hranicou je koryto potoka) a Veľký park, resp. Gaštanová alej (východne od kaštieľa vymedzenie Munkáčom).

Súčasťou parku je pagaštanová alej, ktorou sa prechádza do Obory a Malých Karpát. Pri inventarizácii v roku 1968 boli zaevidované niektoré ojedinelé a vzácne druhy stromov – jedľa Nordmanová, pagaštan červený, cypruštek Lawsonow, cypruštek hrachonosný, ginko dvojlaločné, borievka čínska, borievka virgínska, borovica hladká-vejmutovka, borovica čierna, katalpa bignóniovitá, ľaliovník tulipánokvetý, platan západný, sofora japonská, tavoľník van Houtteov a rad ďalších.

Pôvodne bol v parku umiestnený grófsky pivovar, mlyn a niekoľko rybníkov. V súčasnosti sa park udržiava a obnovuje.

 Šport 
Dlhú tradíciu majú poľovníctvo a rybolov. Pod vedením Telovýchovnej jednoty Tatran Stupava vyvíja svoju činnosť viacero športových klubov. Úspechy dosahujú najmä hádzanársky, futbalový a florbalový športový klub.

Po roku 1989 zaznamenal rozvoj i tenis a Tenisový klub vďaka výborným podmienkam zaznamenáva najväčší rozvoj. Pre záujemcov je k dispozícii 10 antukových tenisových kurtov a 3 kurty v tenisovej hale s celoročnou prevádzkou. V areáli Park hotela sa konajú tenisové turnaje ETA – medzinárodný halový turnaj žien a Medzinárodné majstrovstvá OPEN SLOVAK – seniori. 
V roku 2004 vzniká mládežnícke florbalové družstvo Bogdau Stupava, ktoré dosahuje v mládežníckych kategóriách v rámci SR výrazné úspechy. Každoročne sa organizuje medzinárodný mládežnícky turnaj vo florbale Stupava Cup.

V Stupave pôsobí tiež skupina historického šermu URSUS.

 Športové kluby 
 FKM Stupava - Futbalový klub mládeže Stupava – založený v roku 2016; nahradil pôvodný FK Stupava; pilierom nového klubu je projekt všeobecnej pohybovej prípravy a základov futbalu s názvom Pajštunáčik
 FBK Bogdau Stupava – mládežnícky florbalový klub, zaregistrovaný v roku 2005. Pôsobí pri ZŠ kpt. J. Nálepku s družstvami v šiestich vekových kategóriách – mladšia a staršia prípravka, mladší a starší žiaci, dorast a muži.
 HC Tatran Stupava – hádzaná
 SHŠ Ursus – historický šerm
 Lukostrelecký klub Stupava, registrovaný v Slovenskej lukostreleckej asociácii 3D, aktuálne 42 členov, pravidelne sa zúčastňuje celoslovenských aj medzinárodných súťaží,venuje sa vyhľadávaniu nových mladých talentov a vzdelávaniu v lukostreľbe.

 Karate Dojo Stupava 
 CK Stupava - cyklistický klub 

 Masmédia 
Stupava vydáva lokálny mesačník Stupavské noviny, v ktorom informuje o kultúrnom a spoločenskom živote v Stupave i v obciach z okolia. Občianske združenie Abbellimento vydáva každoročne publikáciu o Stupave.

 Pravidelné podujatia 
K tradičným podujatiam, ktoré patria medzi najznámejšie a najviac navštevované sú Slávnosti kapusty – Dni zelá a zaniknutý festival country hudby Stupavský širák. Okrem toho sa v Stupave konajú jarmoky, výstavy domácich výtvarníkov a remeselníkov, festival dychovej hudby a ďalšie podujatia. Zaujímavým športovo spoločenským podujatím boli Medzinárodné preteky malotraktorov do vrchu ECCE TERRA.

Pravidelné podujatia TermínNázov podujatiaMiestoJanuár  Mestský reprezentačný ples MKIC Stupava Marec  Jarný – veľkonočný jarmok  Sedliacky dvor pri Kultúrnom domeVeľkonočná výstava kraslíc a výšiviekVýstavná sieň Kultúrneho domuJúlSvätojakubský jarmokSedliacky dvor pri Kultúrnom dome August  Stupavské hodyNámestie svätej Trojice Október  Slávnosti kapusty – Dni zelá   Sedliacky dvor pri Kultúrnom domeStupava Cup – medzinárodný mládežnícky turnaj vo florbale Mestská športová hala November  Svätomartinský jarmok  Sedliacky dvor pri Kultúrnom dome December  Mikulášsky jarmok Sedliacky dvor pri Kultúrnom domeVianočný koncert  Farský kostolVýstava vianočných výšiviek a výrobkov Výstavná sieň Kultúrneho domu

 Kulinárske špeciality 
 Stupavské zelé

 Hospodárstvo a infraštruktúra 
 Doprava 
V súčasnosti je Stupava spojená s okolitým územím len automobilovou dopravou. V minulosti viedla do Stupavy (od roku 1891 do roku 2011) železničná trať. Železnica mala v Stupave len okrajový význam a používala sa výhradne na nákladnú dopravu (od roku 1979). Dňa 25. marca 2008 vydalo Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR rozhodnutie o zrušení regionálnej železničnej trate Odb. Devínske Jazero – Stupava. K zneseniu železničnej trate prišlo v máji roka 2012.

Cestnú sieť v Stupave tvorí štátna cesta prvej triedy spájajúca Bratislavu cez Stupavu a Malacky s Brnom a Prahou. Je to veľmi frekventovaná cesta napriek tomu, že je vybudovaný diaľničný obchvat z Bratislavy smer Břeclav, ktorý je napojený na Stupavu. Cesta vedie pravdepodobne v miestach, kadiaľ v stredoveku viedli významné obchodné cesty a jantárová cesta z čias Rímskej ríše.

Mesto Stupava má taktiež vnútromestskú linku 216 (prevádzkovaná IDS BK), ktorá okrem zastávok v rámci Stupavy pokračuje do Bratislavy, kde obsluhuje Nemocnicu a OC Bory.

 Dôležité firmy 
V Stupave sa nachádzajú firmy vyrábajúce cement, škridlovú krytinu, kompresory a autodiely.

Významnou firmou v meste je aj VW Stupava.

V meste pôsobia aj potravinárske spoločnosti.

 Verejné ustanovizne 
 Mestská polícia
 Verejnoprospešné služby
 Pohrebná služba
 Vodárne a kanalizácie
 Mestské kultúrne stredisko
 Cezhraničné informačné centrum
 Mestská knižnica Ruda Mórica
 Informačné centrum pre Dolné Záhorie
 Rímskokatolícky farský úrad
 Domov sociálnych služieb a zariadenie pre seniorov Kaštieľ - najväčšie zariadenie pre seniorov na Slovensku
 Dobrovoľný Hasičský zbor Mesta Stupava - zaradený do kategórie "A" v roku 2023
 Mestské zdravotné stredisko

 Školstvo 
 Základná škola kpt. Jána Nálepku – Školská ul. (v školskom roku 2024/2025 navštevuje školu 1 446 žiakov (57 tried - 31 tried na prvom stupni a na druhom stupni 26 tried). ZŠ kpt. Jána Nálepku v Stupave je najväčšou školou na Slovensku.
 Základná umelecká škola – ZUŠ Cintorínska
 Špeciálna základná škola Záhumenská
 Materská škola Janka Kráľa
 Materská škola Marcheggská ul.
 Materská škola Ružová ul.
 Materská škola Hviezdoslavova ul.
 Materská škola Zvončeková
 Súkromná materská škola Škôlka Valentínka – ul. Na Aleji

 Zdravotníctvo 
V Mestskom zdravotnom stredisku majú ambulancie detský lekár, lekár pre dospelých, neurológ, internista, očný lekár, gynekológ, zubný lekár, psychiater, reumatológ, osteológ, fyziater, rehabilitácia.

 Občianske združenia 

 Pour Art
 Pohodka
 Materské centrum Fifidlo
 OZ Zelená ženám

 Osobnosti 
 Ferdiš Kostka (* 1878 – † 1951), keramik-džbánkar, národný umelec
 Jozef Kostka (* 1912 – † 1996), sochár, národný umelec
 Anton Hollý (* 1915 – † 1989), maliar
 Ján Horecký (* 1920 – † 2006), jazykovedec
 Rudo Moric (* 1921 – † 1985), spisovateľ
 kpt. Ján Nálepka (brig. gen. in memoriam, 2004) (* 1912 – † 1943), slovenský dôstojník a partizánsky veliteľ

 Partnerské mestá 
  Ivančice, Česko
  Kuřim, Česko
  Łowicz, Poľsko
  Nagykovácsi, Maďarsko
  Svoge, Bulharsko

 Galéria 

 Referencie 

 Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Stupave

 Iné projekty 

 Externé odkazy 

 Stupava na mesto.sk

 Zdroj 
 Kollár D., Ovečková J. a Ovečková M.: Slovensko-rakúske Pomoravie. DAJAMA, Bratislava 1996, ISBN 80-967547-0-X
 Erdélyi V., Mader J.: Stupava. Kapitoly z miestnych dejín. Stupava 1969


Kategória:Okres Malacky
Kategória:Mestá na Slovensku