Trstená

Trstená (, , ) je mesto na Slovensku ležiace v Žilinskom kraji.

 Polohopis 
 Časti obce 
 prímestské časti: Ústie nad Priehradou, Nové Ústie, Staré Ústie, Oravská priehrada zóna Prístav;
 územné členenie (okrsky): Západ, Hrady, Stred, Východ, Vyšný Breh a Ďurdinová; Námestie, Hýbeľ
 územie mesta je zložené zo 4 katastrálnych území: Trstená, Ústie nad Priehradou, Oravské Hámre a Osada. Svojou rozlohou  () je najväčším katastrálnym územím na Orave.

 Ulice 
Bernolákova, Čsl. armády, Družstevníkov, Duklianskych hrdinov, Hattalova, Hraničiarov, Hugolína Gavloviča, Hviezdoslavova, Hýbeľ, Ivana Olbrachta, Jána Hertela, Jána Kollára, Janka Kráľa, Jilemnického, Kpt. Nálepku, Krakowská, Krátka, Kukučínova, Kvetná, Lesná, Lúčna, Malý rad, Matúša Jankolu, Mieru, Mládežnícka, Msgr. Viktora Trstenského, Nábrežie Ľudovíta Štúra, Na Diele, Námestie M. R. Štefánika, Nová, Obrancov mieru, Odbojárov, Oravická, Osadská, Oslobodenia, Partizánov, Poddielová, Pod Stráňou, Pod Vápenicou, Pri Kovalinci, Puškinova, Rudolfa Dilonga, SNP, Štefana Furdeka, Ústianska, Zápotočná, Železničiarov, 1. mája.

 Vodné toky 
Najväčším a najvýdatnejším tokom je rieka Oravica, ktorá do svojho toku v Trstenej priberá z pravej strany Bratkovčík a ľavostranné prítoky Všivák, Trsteník a Zábiedovčík. Prietok vody je závislý od aktuálnych zrážok, vzhľadom na to, že ide o rieku priberajúcu toky z rozsiahlej nezalesnenej plochy, výnimočne môže vzrásť jej prietok približne na pätdesiatnásobok svojho priemeru. Len vďaka hlbokému umelému korytu nespôsobuje v Trstenej záplavy veľkoplošného charakteru tak ako to bývalo v minulosti.

 Prehľad vodných tokov na území mesta 
 Bor
 Bratkovčík
 Daničný potok
 Grúničný potok
 Hraničný Kriváň (hraničný tok)
 Chyžník (Chyżny)
 Jelešňa
 Jurčová
 Kovalinec
 Krahulčík (hraničný tok)
 Kriváň
 Malý Chyžník
 Maťkov potok
 Orava
 Oravica
 Poliansky potok
 Stančová
 Trsteník
 Uhliská
 Vlčí potok
 Všivák
 Zábiedovčík
 Zadný potok
 Zimník
 Žiarovčík

 Dejiny 
Trstená bola založená v roku 1371 Jánom Hertelom. Názov mesta v tom čase bol Bingenstadt. Nemecké osadnícke právo preukazuje, že Trstenú zakladali nemeckí osadníci. Neskôr, v roku 1424, vo výsadnej listine Žigmunda Luxembruského, v ktorej potvrdil výsady zakladateľa, sa Trstená objavuje pod menom Stadtsek a ďalej v závislosti na vplyve a jazyku úradníkov a panstva skomolene Trezthyene, Thersztene, Thersthena. Žigmund tiež oslobodil Trstenú od platenia cla a tridsiatkov.

Od roku 1588 Trstená patrí Thurzovi, ktorý oslobodil Trstenú od urbárskych dávok a robôt za ročný poplatok 800 zlatých. Matej II. potvrdil výsady Trstenej udelené Wismerom ako aj Žigmundom a udelil mestu právo štyroch výročných jarmokov (na Dorotu, Turice, Nanebovzatie panny Márie a Martina). Dva z nich sa tradujú aj v súčasnosti. Koniec 17. storočia znamenal pre Trstenú veľký úpadok, ktorý spôsobili pochody litovského vojska, silné zimy a dva veľké požiare, ktoré zničili väčšiu časť Trstenej.

Mesto bolo na konci marca 1945 vypálené počas oslobodzovacích bojov, nemeckými vojakmi. Zhorelo 75 domov a mnoho ďalších bolo silne poškodených.

 Obyvateľstvo 
 Rok Počet obyvateľov 1400  asi 200 1615  asi 580 1625  asi 900 1659  asi 1 500 1785  2 175 1828  2 776 1869  2 344 1890  2 332 Rok Počet obyvateľov 1900  2 360 1910  2 308 1919  2 168 1930  2 359 1940  2 342 1950  2 913 1961  3 442 1970  4 017 Rok Počet obyvateľov 1975  4 629 1980   1991  6 059 2001  7 461 2011  7 48220236 917

 Etnické zloženie obyvateľstva 
 rok počet obyvateľov slovenská česká poľská maďarská chorvátska nemecká židovská rómska iná 1938 2 472 94,94 % 3,96 % 0,04 % 0 0 0 0,97 % 0,08 % 0 1970 4 016 99,15 % 0,60 % 0,20 % 0,025 % 0 0,025 % 0 0 0 2001 7 461 98,82 % 0,32 % 0,42 % 0,07 % 0,05 % 0 0 0 0,28 % 2011 7 461 95,43 % 0,17 % 0,45 % 0,07 % 0 0,05 % 0 0 0,17 %

Obyvateľstvo trvalo bývajúce v meste Trstená podľa národnosti podľa výsledku Sčítania obyvateľov, bytov a domov 2011 : slovenská 7 140 osôb, poľská 34, česká 13, maďarská 5, srbská 5, moravská 4, nemecká 4, bulharská 2, ukrajinská 2, ostatné 13, nezistená 260.

 Náboženské zloženie obyvateľstva 
 rímski katolíci – 94,33 %
 bez vyznania – 3,26 %
 evanjelici a. v. – 0,78 %
 gréko katolíci – 0,07 %
 iní

 Kultúra a zaujímavosti 
 Stavby 
 Pamiatky 
 Kostol svätého Martina, Bernolákova 1, umelecko-historická pamiatka, na gotických základoch, prestavaný 1641, 17. st., 1945, 1999
 Františkánsky kostol sv. Juraja a kláštor, Nám. M. R. Štefánika 436, umelecko-historická pamiatka, vybudovaný v rokoch 17761780
 Stĺp sv. Floriána, Bernolákova, pred budovou fary, umelecko-historická pamiatka (1701)
 Stĺp Sv. Jána Nepomuckého, Nám. M. R. Štefánika, oproti kostolíku sv. Juraja, umelecko-historická pamiatka (1776)
 Stĺpy vstupnej brány na cintorín, Hýbeľ, umelecko-historická pamiatka (1755)
 Socha Martina Hattalu, Gymnázium, Železničiarov, pamätné miesto – rodný dom, slovenského jazykovedca, univerzit. profesora, kodifikátora etymologického pravopisu
 Budova bývalej židovskej synagógy, Železničiarov č. 300, postavená v roku 1839 – renesančný ráz
 Budova sporiteľne, Nám. M. R. Štefánika č. 1, bývalá Slovenská banka, postavená podľa projektu Michala Milana Harminca v roku 1903
 Hotel Roháč, Nám. M. R. Štefánika č. 425, postavený v prvej polovici 19. storočia
 Budova mestského úradu, Bernolákova 96/8, znovu vybudovaná v rokoch 19081910 z prenesenej budovy belgic. spol. na ťažbu hnedého uhlia v lieseckom chotári
 Starý židovský cintorín, hranica tvrdošínskeho a trstenského chotára, umelecky zhotovené náhrobné kamene z pieskovca s plastikami
 Kaplnka na cintoríne v Rovni, Ul. Oravická, umelecko-historická pamiatka (18. storočie)
 Kaplnka, Ul. Mieru pred domom č. 809, umelecko-historická pamiatka
 Kaplnka, Kamenný vŕšok, umelecko-historická pamiatka (1824)
 Kaplnka, Cesta I. triedy I/59 na hranici zastavaného územia mesta smerom hraničný priechod, umelecko-historická pamiatka
 Kaplnka, Stará osadská cesta, umelecko-historická pamiatka (1882)
 Kaplnka, Stará osadská cesta, umelecko-historická pamiatka (1874)
 Kaplnka, Lesný chodník pod Uhliskom, umelecko-historická pamiatka
 Socha Sv. Antona, Stará osadská cesta, umelecko-historická pamiatka (1906)
 Socha Panny Márie, Stará osadská cesta, umelecko-historická pamiatka
 Stĺp sv. Jána Nepomuckého, Cesta na cintorín v Ústí nad Priehradou, umelecko-historická pamiatka
 Stĺp Piety, Cesta na cintorín v Ústí nad Priehradou, umelecko-historická pamiatka
 Stĺp – Spasiteľ Ježiš, kopec Vápenica, umelecko–historická pamiatka
 Stĺp Panny Márie, Pod Halečkovou pri čerpacej stanici PHM, umelecko-historická pamiatka (1928)

 Pomníky 
Pomník a pamätné miesto SNP
 Pod Halečkovou pri čerpadle PHM,
 pamätné miesto, plastika

Pomník ČA
 Nám. M. R. Štefánika, oproti ZŠ R. Dilonga,
 pamätné miesto oslobodenia mesta sovietskou armádou v II. svet. vojne

Pamätné tabule
 Pamätná tabuľa R. Budjača, Budova MsÚ, Bernolákova č. 96/8, historická pamiatka (II. svetová vojna)
 Pamätná tabuľa J. Kráľa, Budova železničnej stanice, Železničiarov č. 251, historická pamiatka (II. svetová vojna)
 Pamätná tabuľa Ilegalneho ONV, Budova Hotela Roháč, Nám. M. R. Štefánika č. 241, historická pamiatka (II. svetová vojna)
 Pamätná tabuľa K. Pafčuga a R. Zembjak, Chodba budovy MsÚ, Bernolákova 96/8, historická pamiatka (II. svetová vojna)
 Pamätná tabuľa Rudolf Dilong, Kláštor františkánov, Nám. M. R. Štefánika č. 437, historická pamiatka (rodák, básnik, františkán)
 Pamätná tabuľa Štefan Furdek, rodný dom, Bernolákova č. 20, historická pamiatka (zásluha o vznik ČSR v USA)
 Pamätná tabuľa Martin Hugolín Gavlovič, budova ZŠ, Nám. M. R. Štefánika, historická pamiatka (slovenský barokový básnik)
 Pamätná tabuľa Ján Doránsky, rodný dom č. 513, Nám. M. R. Štefánika, historická pamiatka (spisovateľ, básnik, publicista)
 Pamätná tabuľa Milo Urban, budova ZŠ Nám. M. R. Štefánika č. 438, historická pamiatka (osobnosť literatúry a publicistiky, chodil do trstenského reálneho gymnázia v rokoch 19151919)
 Pamätná tabuľa Sídlo reálneho gymnázia, budova ZŠ Nám. M. R. Štefánika č. 438 (historická pamiatka (18681869))
 Pamätná tabuľa Martin Hattala, rodný dom, Hattalova č. 50, historická pamiatka (jazykovedec, univerzitný profesor, kodifikátor etymologického pravopisu)
 Pamätná tabuľa Viktor Trstenský, rodný dom, Ulica Československej armády č. 40, (rímskokatolícky kňaz, pápežský prelát, spisovateľ, politický väzeň)
 Pamätná tabuľa NsP, budova NsP č. 549 (vznik štátnej nemocnice v Trstenej)
 Pamätná tabuľa na holokaust, Synagóga, Ul. Železničiarov (pamiatka obetiam holokaustu)

 Šport 
Činnosť v Trstenej sa sústreďujú v aktívnom športe najmä na futbal v registrovanej organizácii Mestský futbalový klub Trstená, halový futbal – Mestská halová futbalová liga, kolkyŠportový klub kolkárov Trstená, stolný tenis a volejbal, Bowling club – Jantár Trstená a karate – Karate klub TrstenáKarate klub Trstená. Niektoré športové kluby dosahujú striedavo výborné výsledky s menej výraznými. Najmä Karate klub Trstená je výnimočný celosvetovými úspechmi – majstrami sveta a ďalšími cennými úspechmi zo svetových a európskych šampionátov, či medzinárodných open pohárov. Karatisti Jozef Štefanides, Simona Fereková, Martin Vorčák, Zuzana Vorčáková, Patrícia Fereková, Zuzana Kormošová, Táňa Carachová, Anežka Kovalíková, Michal Chrenek, Stanislav Bajo sú tými, ktorý sa najviac zaslúžili o tieto úspechy. 
Športový klub kolkárov Trstená svojou účasťou v Extralige – najvyššej slovenskej kolkárskej súťaži sa tiež zapísal do dejín úspešných športov. Mládežnícka základňa vlastných odchovancov tohto klubu, aj keď už pod vlajkou iných klubov dosiahla taktiež výrazné a víťazné úspechy v celosvetovom a európskom meradle o ktoré sa zaslúžili Braňo Paríža a Jozef Samek už ako juniori.

 Hospodárstvo a infraštruktúra 
 Školstvo 
 Stredné školy
 Gymnázium Martina Hattalu; osemročné, štvorročné, bilingválne (španielsky jazyk)

 Základné školy
 ZŠ P. O. Hviezdoslava, 1.-9. ročník (zal. 1970);
 ZŠ Rudolfa Dilonga (cirkevná), 1.-9. ročník (zal. 1992);
 ZŠ P.O.Hviezdoslava d.p. Trstená Západ s materskou školou, 1.-4. ročník (zal. 1994);
 Základná umelecká škola Trstená

 História školstva v Trstenej 
 Mestská latinská protestantská škola (15801682). Presný rok vzniku nie je známy, najstaršia správa o škole pochádza z r. 1580. V týchto rokoch sa pánmi Oravy stala rodina Thurzovcov, ktorí šírili protestantizmus prostredníctvom zakladania škôl a výučby. Najpravdepodobnejšie škola zanikla v dôsledku rekatolizácie ako jedného z hlavných pilierov habsburgovskej politiky. Povstania Imricha Tököliho a neskôr Františka II. Rákociho oživili upadajúci protestantský duch Oravy, no po ich potlačení sa farnosť v Trstenej stala definitívne katolícka. Výsledkom tohto náboženského "prevratu" bolo pretransformovanie na katolícku školu. Nie sú záznamy, či sa tak udialo hneď po r. 1682, ale určite v r. 1693, kedy sa v mestskej knihe uvádza záznam o jej vyhorení. Ďalšie záznamy o školstve sú strohé až do druhej polovice 18. storočia.
 Františkánska hlavná škola (17741869). Túto školu navštevoval medziiným aj slovenský jazykovedec Martin Hattala. Táto škola r. 1869 prestala existovať, pretože v Trstenej bolo založené kráľovské nižšie gymnázium. Františkánom bola zverená Rímskokatolícka ľudová škola.
 Trstenské kráľovské katolícke štvortriedne reálne gymnázium, založené v r. 1869. Toto gymnázium bolo silne maďarizované až do vzniku česko-slovenskej republiky 1918. Postupne sa rozširovalo počtom tried a stalo sa centrom vzdelávania na Hornej Orave. Od 28.8.1971 nesie čestný názov Gymnázium Martina Hattalu a funguje dodnes.
 Židovská ľudová škola (18941942).
 Súkromná dievčenská meštiacka škola (19091920).

 Osobnosti 
 Čestné občianstvo 
 Michal Tondra (* 17. 01. 1947 Spišské Vlachy), dekan trstenského dekanátu. Čestný občan mesta Trstená za zásluhy o rozvoj cirkevného a duchovného života v meste (18. 01. 2007).

 Významné osobnosti 
 Rodisko 
 Jozef Adamča (* 1931 – † 1992),  pedagóg a športový funkcionár
 Rudolf Dilong (* 1905 – † 1986), slovenský básnik, rehoľný kňaz–františkán
 Ján Doránsky (* 1911 – † 1973), spisovateľ, básnik a publicista
 Štefan Furdek (* 1855 – † 1915) – národný buditeľ, rímskokatolícky kňaz, publicista, redaktor, spisovateľ a vydavateľ. Zakladateľ Prvej katolíckej slovenskej jednoty v USA (1890), spoluzakladateľ a prvý predseda Matice slovenskej v Amerike (18931904), Združenia slovenských novinárov v Amerike (1906) a Slovenskej ligy v Amerike (1907).
 Martin Hattala (* 1821 – † 1903), lingvista, rímskokatolícky kňaz, teológ, stredoškolský a vysokoškolský profesor, člen mladobernolákovského hnutia. Narodil sa a základné vzdelanie získal v Trstenej. Kodifikátor štúrovskej slovenčiny na základe etymologického princípu (Grammatica linguae Slovenicae 1850, Krátka mluvnica slovenská 1852).
 Štefan Hora (* 1911 – † 1982), publicista, osvetový pracovník, sociológ
 Erik Jendrišek (* 1986), futbalista
 Štefan Kniezsa (* 1898 – † 1965), jazykovedec a univerzitný profesor
 Juraj Martvoň (* 1921 – † 1991), sólista opery Slovenského národného divadla v Bratislave
 Ján Sitek (* 1956), minister obrany SR v rokoch 19941998
 Patrik Števuliak (*1995), hokejista
 Ján Štrbáň (* 1878 – † 1960), rímskokatolícky kňaz, náboženský spisovateľ
 Viktor Trstenský (* 1908 – † 2006), rímskokatolícky kňaz, pápežský prelát, spisovateľ, politický väzeň
 František Trstenský (* 1973), teológ a publicista

 Pôsobisko 
 Hugolín Gavlovič (* 1712 – † 1787) – básnik, teológ, františkánsky kňaz. V Trstenej prežil svoje detstvo a vyštudoval nižšie gymnázium. Jeho najvýznamnejším dielom je dvojzväzková zbierka humanistických didakticko–reflexívnych ponaučení a praktických rád Valaská škola mravúv stodola, ktorú napísal bohemizovanou slovenčinou a využil v nej bohatú ľudovú slovesnosť – príslovia, porekadlá, exemplá a anekdoty.
 Ignác Gessay (* 1874 – † 1928) – pochádza z Tvrdošína, študoval na gymnáziu v Trstenej. Bol novinárom, politikom, spoluzakladateľom a funkcionárom Slovenskej ligy v Amerike, spolutvorcom a signatárom Clevelandskej dohody.
 Milo Urban (* 1904 – † 1982) – prozaik, publicista, prekladateľ. Študoval na gymnáziu v Trstenej. Z jeho diel: Živý bič, Za Vyšným mlynom, Zelená krv, atď.
 Milan Čič (*1932 † 2012) – slovenský politik, akademik a právnik, študoval na gymnáziu v Trstenej.
 Ivan Stodola (* 1888 – † 1977) – slovenský dramatik, spisovateľ a lekár. Pôsobil v Nemocnici s poliklinikou Trstená ako lekár a primár dermatologického oddelenia v r. 19521953.
 Andrej Imrich (* 1948) – pomocný biskup spišskej rímskokatolíckej diecézy, farár v Trstenej od apríla 1985 do januára 1990
 Tomáš Červen (* 1793 – † 1876) – cirkevný hodnostár (biskupský tajomník, notár, riaditeľ biskupskej kancelárie, generálny vikár, veľprepošt), národnokultúrny pracovník, pedagóg, zakladateľ Spolku sv. Vojtecha, prvého slovenského gymnázia v Kláštore pod Znievom, pokladník Matice slovenskej. V Trstenej prežil svoje detstvo a študoval základnú školu.
 Andrej Kavuljak (* 1885 – † 1952) – historik, lesný inžinier, prekladateľ. Vyrastal a študoval na gymnáziu v Trstenej.
 Anton Kocian (* 1900 – † 1984) – ornitológ, zberateľ flóry, učiteľ, preparátor (jeho preparáty sú vystavené na Oravskom hrade, v Oravskom múzeu), publikoval viac než 50 odborných prác z oblasti ornitológie a ochrany prírody, je autorom príručnky Orava. V Trstenej pôsobil ako pedagóg na trstenskom gymnáziu v r. 19421960.
 Anton Habovštiak (* 1924 – † 2004) – jazykovedec, spisovateľ a publicista, študoval na gymnáziu v Trstenej.
 Martin Ťapák (* 1926 – † 2015) – filmový režisér, herec, tanečník a choreograf, študoval na gymnáziu v Trstenej.
 Oľga Feldeková (* 1943) – prozaička, novinárka, scenáristka a dramaturgička, študovala na gymnáziu v Trstenej.

 Partnerské mestá 
  Hořice, Česko
  Išaseg, Maďarsko
  Jablonka, Poľsko
  Ozorków, Poľsko
  Žarnovica, Slovensko
  Želiezovce, Slovensko
  Žirovnice, Česko

 Referencie 

 Pozri aj 
 Zoznam kultúrnych pamiatok v Trstenej

 Iné projekty 

 Zdroj 



Kategória:Okres Tvrdošín
Kategória:Mestá na Slovensku
Kategória:Obce vypálené počas druhej svetovej vojny na Slovensku