Encyklopédia

Encyklopédia (iné názvy: encyklopedický slovník, náučný slovník, lexikón, niekedy skrátene slovník) je dielo, ktoré možno definovať nasledovne:
odborné dielo, ktoré sprostredkúva formou výkladového slovníka dosiahnuté poznatky ľudstva (všeobecné encyklopédie), alebo poznatky z niektorého vedného odboru (špeciálne encyklopédie), a to buď v abecednom, alebo v systematickom poradí.Encyklopédia. In: ; alebo
sumarizujúca publikácia, ktorá formou prehľadne usporiadaných hesiel sprístupňuje základný fond poznatkov zo všetkých alebo len niektorých oblastí ľudského poznania a praktickej činnosti; heslá môžu byť spracované abecedne alebo systematickyNováková et al.: Využívanie informačných zdrojov, 1998; alebo
súborné spracovanie jedného (encyklopédia špeciálna, odborná) alebo všetkých odborov vedy, techniky a kultúry (encyklopédia všeobecná), a to buď v abecedne radených heslách, alebo v statiach usporiadaných podľa určitého systému.encyklopedie. In: Malá československá encyklopedie II D-CH. Praha: Academia, 1985. s. 315.; podobná definícia je napr. v dielach:

 Encyklopédia Slovenska: náučný slovník; súborne spracúva buď všetky vedné odbory (encyklopédia všeobecná), alebo len niektoré z nich (encyklopédia špeciálna) v abecednom alebo systematickom usporiadaní.
 Encyclopédie Larousse online: Dielo, v ktorom sa metodicky alebo abecedne prezentuje súbor univerzálnych vedomostí (všeobecná encyklopédia)  alebo špecifických vedomostí oblasti poznania (špecializovaná encyklopédia).
 Slovník slovenského jazyka: náučné dielo obsahujúce systematicky, abecedne alebo tematicky usporiadaný prehľad jednotlivých alebo všetkých vedných odborov,
 Informační věda a knihovnictví - výkladový slovník:  ; alebo
dielo odbornej literatúry zahŕňajúce v abecednom usporiadaní základné poznatky jedného alebo všetkých vedných odborov s cieľom poskytnúť čo najširšiemu okruhu používateľov zrozumiteľný výklad princípov, zákonov, pojmov, javov, reálií a súvislostí medzi nimi.; alebo
príručková publikácia [reference work], ktorá obsahuje informácie o všetkých odvetviach poznania, alebo ktoré sa obsiahlo zaoberá určitým odvetvím poznania.encyclopedia in: Encyclopaedia Britannica online; alebo
súhrnné spracovanie jedného alebo všetkých vedných odborov, obyčajne v abecednom usporiadaníSlovník cudzích slov (akademický), 2005; podobná definícia je v dielach:
 KSSJ: náučné dielo obsahujúce súhrn poznatkov z 1 alebo zo všetkých odborov
 Veľký slovník cudzích slov: vedecké dielo zahrnujúce poznatky jedného, príp. mnohých odborov (táto definícia je ale defektívna, lebo pod ňu pri doslovnom chápaní spadá takmer ľubovoľné vedecké dielo); alebo
náučná alebo populárno-náučná informačná publikácia, obsahujúca najzákladnejšiu informáciu o všetkých (univerzálne encycklopédie) alebo jednotlivých (odborové encyklopédie) oblastiach poznania alebo praktickej činnosti.enciklopedija in: Boľšaja sovetskaja enciklopedija 3. vydanie, alebo
štruktúrovaná, čo najobsiahlejšia reprezentácia ľudských vedomostíhttp://www.informationskompetenz.de/glossar/?term=401

Ako vidno, definície encyklopédie sa v detailoch rozchádzajú; konkrétne definícia encyklopédie môže a nemusí klásť dôraz na jej:
 slovníkovú formu a/alebo 
 abecedné zoradenie hesiel a/alebo 
 prehľadné usporidanie hesiel a/alebo
 zameranosť na vedecké témy a/alebo 
 odborný charakter a/alebo
 poskytovanie základných (a prípadne aj zrozumiteľných) informácií a/alebo 
 ľahkosť vyhľadávania (t.j. príručný charakter) a/alebo
 prezentovanie (aj) súvislostí medzi heslami a/alebo
 snahu o obsiahlosť.

Autor príspevkov do encyklopédie sa označuje tiež ako encyklopedista.. „3. kto sa zúčastňuje na príprave a zostavení encyklopédie“

Etymológia 
Termín encyklopédia pôvodne pochádza z gréckeho ἐγκύκλιος παιδεία (egkyklios paideia)kruh vzdelaniaktorým sa v antike, respektíve v klasickom gréckom kultúrnom okruhu označoval súhrn teoretických vied a znalostí, ktoré boli predmetom štúdia. V rímskom (latinskom) kultúrnom okruhu sa pre súhrn znalostí používal názov sedem slobodných umení.

Ako názov alebo žáner literárneho diela sa termín encyklopédia začal používať až od 16. storočia.

Druhy encyklopédií 
Delenie 1:
všeobecná encyklopédia (univerzálna encyklopédia)encyklopédia zameraná na všetky odbory
špecializovaná encyklopédia (odborová encyklopédia, monotematická encyklopédia)encyklopédia zameraná len na jednu oblasť

Medzi všeobecné encyklopédie patrí ako špeciálny typ aj tzv. národná encyklopédia (vlastivedná encyklopédia), ktorá pri spracovaní univerzálnej tematiky silne akcentuje teritoriálno-etnický princíp (príkladom je Encyklopédia Slovenska).

Delenie 2 (podľa zoradenia hesiel):
abecedná encyklopédiat.j. encyklopédia s abecedne (čiže slovníkovo) zoradenými heslami
dielo encyklopedického charakteru (systematická encyklopédia)t.j. encyklopédia so systémovo (t.j. podľa odvetví alebo podľa činnosti) zoradenými heslami

Delenie 3: 
veľká encyklopédianiekoľko desiatok zväzkov
malá encyklopédia10 až 12 zväzkov (ale ako malá encyklopédia sa často označuje aj jednozväzková encyklopédia)
krátka encyklopédia4 až 6 zväzkov
encyklopedický slovník1 až 3 zväzky

Delenie 4:
jednozväzková encyklopédia
viaczväzková encyklopédia

Štruktúra encyklopédie
Základnou informačnou jednotkou encyklopédie je encyklopedické heslo, čiže komplex logicky usporiadaných informácií vyjadrujúci určité, typom encyklopédie a významom pojmu limitované, množstvo poznatkov o istej objektívnej skutočnosti, získaných analyticko-syntetickou metódou a vyjadrených lexikografickým štýlom. Heslo sa obyčajne skladá z polotučne tlačeného záhlavia, z definície a z výkladu. Heslá sú obyčajne formálne aj obsahovo rovnako stavané a spravidla sú od zvyšného textu oddelené graficky. Pri tvorbe hesla sa dodržiava logické poradie aspektov, z ktorých sa vykladá heslo. 

Tzv. odkazové heslo je špeciálny druh heslanevykladá pojem, ale len odkazom upozorňuje na heslo, v ktorom sa informácia nachádza.

Text encyklopédie sa píše tzv. encyklopedickým štýlom. Cieľom je poskytnúť na minimálnom priestore čo najviac informácií, preto je encyklopedický štýl maximálne stručný, vecný a výrazovo jednoduchý a zároveň podáva informácie presne. Mnohé encyklopédie obsahujú aj tabuľky, grafy, štatistiky a ilustrácie. 

Encyklopédia by mala byť informačne ucelená, čiže jednak by mali byť obsahovo previazané jednotlivé heslá v rámci jedného odboru, a jednak by mali byť previazané všetky heslá encyklopédie tak, aby encyklopédia tvorila uzavretý informačný okruh. To znamená, že každý pojem na ktoromkoľvek mieste textu encyklopédie by mal mať svoje samostatné heslo (alebo by mal byť uvedený ako synonymum alebo pojem vysvetlený v inom hesle).

Funkcie 
Encyklopédia má tri základné funkcieinformačnú, popularizačnú a vzdelávaciu.

Dejiny encyklopédie 

 Dejiny encyklopédie vo svete 
Pozri  

 Dejiny česko-slovenských česky písaných encyklopédií 
Pozri   a  

 Dejiny slovenskej encyklopédie 
Pozri  

Najvýznamnejšie väčšie všeobecné encyklopédie 
Rôzne jazyky 
 Wikipediainternetová encyklopédia, viac ako 200 jazykových verzií, voľne prístupná 
 Microsoft Encartainternetová encyklopédia prístupná do začiatku 21. storočia za poplatok

 Čínština od 14. storočia 
 Wen sien tchung kchao (348 zväzkov, 1317)
 Jung-le ta-tien (11095 zväzkov, dokončená 1408)
 Ku-ťin tchu-šu ťi-čcheng (5020 zväzkov, 1726)
 Čung-kuo tcha paj-kche čchüan-šu čchu-pan-še (Veľká čínska encyklopédia) (74 zväzkov, 19801993)

 Angličtina 
 Cyclopaedia (45 zväzkov, 18021820)
 New International Encyclopedia (25 zväzkov, okolo 1928)
 Academic American Encyclopedia (= Grolier Academic Encyclopedia, Grolier International Encyclopedia, Lexicon Universal Encyclopedia, Macmillan Family Encyclopedia, Barnes & Noble New American Encyclopedia, Global International Encyclopedia) (21 zväzkov, 1980)
 Encyclopedia Americana (30 zväzkov, 1981)
 Collier's Encyclopedia (24 zväzkov, 1981, neskôr integrované do Microsoft Encyrta)
 Chambers's Encyclopaedia (15 zväzkov, 1973)
 World Book Encyclopaedia (22 zväzkov, 1998, aj online)
 Encyclopaedia Britannica(31 zväzkov plus pravidelné dodatky, 1985; od roku 2012 už existuje len internetová verzia)
 Compton's (26 zväzkov, 2009)

 Nemčina 
 Grosses vollständiges Universal-Lexicon Aller Wissenschafften und Künste (64 zväzkov, 17321754)
 Allgemeine Encyclopädie der Wissenschaften und Künste (167 zväzkov, 18181889)
 (Pierers) Universal-Lexikon der Gegenwart und Vergangenheit (26 zväzkov, 18241836)
 Das große Conversations-Lexicon für die gebildeten Stände (tzv. Ur-Meyers) (52 zväzkov, 18391855)skrátené verzie neskôr vyšli pod názvom Meyers Konversations-Lexikon
 Meyers Enzyklopädisches Lexikon (25+7 zväzkov, 19711981, NSR) resp. aktuálne vydanie pod názvom Meyers Großes Taschenlexikon (24 zväzkov)
 Meyers Neues Lexikon (18 zväzkov, 19711978, NDR)
 Brockhaus (30 zväzkov, 20052006, v súčasnosti už len online encyklopédia za poplatok)
 Bertelsmann Lexikothek (26 zväzkov, 1983)

 Francúzština 
 Encyclopédie ou Dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers (tzv. Diderotova encyklopédia) (37 zväzkov, 17511772)
 Encyclopédie méthodique (166 zväzkov, 17811832)
 Grande Encyclopédie (31 zväzkov, 18851902)
 Encyclopædia Universalis (20 zväzkov, 19681975)
 La grande encyclopédie Larousse (22 zväzkov, 19711981)
 Encyclopédie Larousse online

 Španielčina 
 Diccionario Enciclopédico Hispano-Americano (28 zväzkov,18871910)
 Enciclopedia universal ilustrada europeo-americana (tzv. Enciclopedia Espasa) (118 zväzkov, 19082003; nové vydanie v roku 2003 malo 90 zväzkov)najväčšia súčasná tlačená encyklopédia na svete
 Gran Enciclopedia Rialp (25 zväzkov, 1991)
 Enciclopedia universal Larousse
 Grandiccionario enciclopédico Salvat universal (20 zväzkov, 19701974)
 Gran enciclopedia planeta (20 zväzkov, 2004)

 Portugalčina 
 Grande Enciclopédia Portuguesa e Brasileira (70 zväzkov, 1936dodnes)
 Enciclopédia Verbo Edição Século XXI (29 zväzkov, od roku 1998)

 Taliančina 
Enciclopedia italiana di scienze, lettere ed arti (38 zväzkov, 19291939)
Grande dizionario enciclopedico Utet (22 zväzkov, 19671979)

 Ruština 
 Enciklopedičeskij slovar Brokgauza i Efrona (86 zväzkov, 1890–1906)
 Boľšaja sovetskaja enciklopedija (65 zväzkov, 19261947 (posledné vydanie malo len 30 zväzkov))
 Boľšaja rossijskaja enciklopedija (plánovaných 30 zväzkov, vychádza od roku 2004)

 Poľština
S.Orgelbranda Encyklopedia Powszechna (28 zväzkov, 18591868) 
Wielka encyklopedia powszechna PWN (13 zväzkov, 19621969 + 1970)
Wielka encyklopedia PWN (30 zväzkov, 20012005)
Popularna Encyklopedia Powszechna (12 zväzkov, od roku 1999)

 Maďarčina 
 A Pallas nagy lexikona (18 zväzkov, 18931897)
 Tolnai világlexikona (20 zväzkov, 19261930)
 Révai nagy lexikona (21 zväzkov, 19111931)
 Uj Idők lexikona (24 zväzkov, 19361942)
 Magyar nagylexikon (19 zväzkov, 19932004)

 Čeština 
 Slovník naučný (Riegerov) (12 zväzkov, 18601874, písali aj slovenskí autori)
 Ottův slovník naučný (28 zväzkov, 18881908; písali aj slovenskí autori) a Ottův slovník naučný nové doby
 Masarykův slovník naučný (7 zväzkov, 19251933, písali aj slovenskí autori)
 Komenského slovník naučný (10 zväzkov, 19371938, písali aj slovenskí autori)
 Příruční slovník naučný (4 zväzky, 19621967, písali aj slovenskí autori)
 Malá československá encyklopedie (6 zväzkov, 19841987, písali aj slovenskí autori)
 Všeobecná encyklopedie Diderot (8 zväzkov, 1999)
 Všeobecná encyklopedie UNIVERSUM (10 zväzkov, 19992001)

 Slovenčina 
 Pyramída
 Encyclopaedia Beliana (práve postupne vychádza)

Slovenské encyklopédie 

 Referencie 

 Externé odkazy 
Encyclopaedia in: Enc. Britannica
Enciklopedija in: Boľšaja sovetskaja enciklopedija 
Encyclopédie in: Encyclopédie Larousse

Encyklopédia